GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל יונס: אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-55 אחוזים גברים ו-45 אחוזים נשים.
שמואל יונס: בסך הכל זה נמצא בתהליך של סגירת הפער, של שוויון.
שמואל יונס: זה נכון גם בקרב העובדים וגם בקרב הניהול במשרד.
שמואל יונס: בביקורת הפער הוא יותר של גברים אבל בסך הכל במשרד יש יותר נשים.
שמואל יונס: הפערים האלה בתחום הניהול גם נסגרים למרות שזה לוקח זמן.
שמואל יונס: שני דברים שצריך לציין הם לגבי גיוס העובדים למשרד.
שמואל יונס: גיוס עובדים למשרד, שבעיקר זה גיוס של עובדים מקצועיים, מתבצע אך ורק באמצעות מכרזים פומביים.
אופיר פינס-פז: ייצוג הולם חל אצלכם?
שמואל יונס: במכרזים האחרונים שפרסמנו היו משרות ספציפיות ליוצאי אתיופיה, לערבים, ואנחנו מאוד מודעים לזה.
שמואל יונס: לעניין הזה של גיוס עובדים במכרזים פומביים, זה כולל גם חברות מיון שמתקיימות לפני כן, ועדות מכרזים בתוך המשרד.
שמואל יונס: בסך הכל נושא שמקוים לאורך שנים במשרד.
שמואל יונס: לגבי הנושא של קידום בתוך המשרד, שזה נושא מאוד חשוב, יש לנו במשרד כ-150 תפקידי ניהול, שאלה הם סגני מנהלים ומנהלי אגפים, וכל המשרות במשרד שמאוישות בתפקידי ניהול, התפקידים מאוישים רק באמצעות מכרזים פנימיים.
שמואל יונס: אין לנו במשרד לא הצנחות מבחוץ ולא העדפות מבפנים אלא מכרזים פנימיים על פי החוק.
שמואל גולן: הביקורת בשלטון המקומי, כשמה כן היא, עוסקת בביקורת על כל תחומי העשייה של השלטון המקומי והיא אחראית על ביקורת ברשויות המקומיות, גופי הסמך, תאגידים סטטוטוריים מוניציפאליים וכדומה.
שמואל גולן: בסך הכל אנחנו מדברים על חטיבה שיש לה היום באחריותה ביקורת על 440 גופים מבוקרים, שזה 253 רשויות מקומיות, 116 ועדות תכנון מקומיות ושאר הגופים שאני לא אפרט אותם.
שמואל גולן: בנוסף לכך יש גופים שמפעילים מפעם לפעם עליהם ביקורת כמו תאגידים עירוניים שיש היום בסביבות 600 כאלה וועדים מקומיים, שיש היום 900 כאלה, אבל אנחנו לא מפעילים כמובן על כולם ביקורת אלא נקודתית כאשר אנחנו צריכים להפעיל.
שמואל גולן: החטיבה מונה כיום חמישה אגפים ויש לה אגף נוסף שעוסק במימון מפלגות, אליו אני אתייחס בנפרד.
שמואל גולן: החטיבה מונה כ-65 עובדים.
שמואל גולן: מבחינתנו אנחנו שומרים על האיזון בין עובדים ועובדות, כך שיש לנו היום שלושה מנהלים ושלוש מנהלות.
שמואל גולן: אם כן, אנחנו מאוזנים לגמרי ואף אחד לא יכול לבוא אלינו בטענות.
שמואל גולן: אנחנו נותנים ביטוי לכולם.
שמואל גולן: יש לנו גם מבקרים מהסקטור הלא יהודי ומהסקטור היהודי וכדומה.
שמואל גולן: המאפיינים המיוחדים של הביקורת בשלטון המקומי הם כמובן תחומי העיסוק המולטי-דיסציפלינריים.
שמואל גולן: רשות מקומית עוסקת כמובן בכל התחומים, שירותים מוניציפאליים, ממלכתיים, תשתיתיים, תכנון ובנייה וזה כמובן מחייב מה שאמרנו קודם, להחזיק אנשים שתחום העיסוק שלהם ברוב תחומי העשייה.
שמואל גולן: יש לנו את כל המקצועות האפשריים – אדריכלים, מהנדסים, משפטנים, כלכלנים וכדומה.
שמואל גולן: דבר שני שמאפיין הוא כמות הגופים הגדולה שמחייבת אותנו לשיטת ביקורת מסוימת מתוך שאיפה להגיע לפחות אחת למחזור חיים של שלטון מקומי, אחת לחמש שנים, כמעט לכל גוף מבוקר.
שמואל גולן: אנחנו עומדים בזה וכל שנה בסביבות שמונים-תשעים גופים מבוקרים.
שמואל גולן: יש לנו שיטת ביקורת שמכניסה אותנו לעניין הזה.
שמואל גולן: הדבר השלישי שמאפיין אותנו הוא כמובן שמאחר שאנחנו עוסקים הרבה גם בשירותים ממלכתיים – בריאות, חינוך, רווחה – מטבע הדברים הביקורות הן ביקורות אורכיות ורוחביות, ואנחנו גם בודקים את משרדי הממשלה שעוסקים בעניין הזה וגם את השלטון המקומי ואת הממשק ביניהם.
שמואל גולן: הייתי אומר שאחת הסוגיות המרכזיות שלדעתי יעלו בתקופה הקרובה היא כמובן היכולת שלנו להיכנס אל גופי ביקורת שהמחוקק לא נתן לנו את הכלי כיצד להיכנס.
שמואל גולן: יותר ויותר אנחנו נתקלים היום באגודות שיתופיות, אם אלה אגודות שיתופיות של מים, והיום יש כמעט אלף אגודות שיתופיות של מים, שמספקות מים, ואנחנו מנועים היום מלהיכנס אליהן כי מי שאחראי עליהן זה כמובן הוא רשם האגודות השיתופיות ואנחנו כנראה נצטרך לתת את הדעת לעניין.
שמואל גולן: גם הסקטור הכפרי עובר היום שינוי.
שמואל גולן: אנחנו מוצאים היום בתהליכי הרחבה למיניהם עוד פעם תהליך שמתחיל להתפתח, תהליך של אגודה שיתופית, וגם שם נצטרך לתת את הדעת כיצד אנחנו נכנסים.
שמואל גולן: שיטות הביקורת שלנו הן שיטות של מעקב שוטף אחרי הרשויות המקומיות, ביקורת נקודתית או אופקית וטיפול בתלונות הציבור.
שמואל גולן: יש אלינו פניות הציבור בסביבות 3,000 פניות בשנה.
שמואל גולן: בין 2,500 ל-3,000 פניות, תלוי באיזו שנה.
שמואל גולן: השנה הייתה שנת בחירות, סוף שנת 2008, והוצפנו יותר.
שמואל גולן: בין הביקורות המיוחדות שאני יכול להתמקד עליהן בשנת העבודה האחרונה הייתה טיפול במשמעת, תוכניות הבראה, גני משחקים, תאגידי מים וחוק הארוחה היומית, ההזנה.
שמואל גולן: בית פרומין – הכנסת הישנה - שאנחנו נתבקשנו על ידי הכנסת לבדוק וכמובן שני נושאים שכבר בשבוע הבא יש לנו דיונים בוועדה כאשר האחד הוא ניקיון בעיר ירושלים והנושא של הקייטנות שעשינו עליו ביקורת מעקב ואני חושב שזה דיון חשוב ומעניין מאוד.
שמואל גולן: חלק מהדברים אנחנו מעבירים כמו שהציגו כאן ליועץ המשפטי לממשלה או תוך כדי תהליך או בסוף התהליך.
שמואל גולן: לדוגמה, איקאה, זה היה נושא שהתחלנו לבדוק אותו וברגע שראינו שיש שם דברים שעדיף להעביר את זה מהר מאוד ליועץ המשפטי ולא לחכות עד לפרסום, העברנו את זה.
אופיר פינס-פז: מה עשה היועץ המשפטי בעניין איקאה?
שמואל גולן: בית המשפט עצר את כל התהליך, את כל המכירה והעסק היה תקוע כמעט שנתיים.
שמואל גולן: אנחנו באנו וראינו שהעסק הזה מחייב בדיקה פלילית בעניין הזה ואכן היא נעשתה.
אופיר פינס-פז: לא היו הליכים פליליים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הליכים פליליים לא היו עד הרגע הזה.
שמואל גולן: המדינה הגנה על כל התהליך של המכירה והעסקה עד לרגע שאנחנו באנו ודיווחנו על כך שכל העסקה היא עסקה לא תקינה.
שמואל גולן: אז המדינה שינתה את כל התהליך ובעצם היא ביטלה את העסקה.
יואל חסון: הגיעו להסכמה וחזרו לבנות.
שמואל גולן: עכשיו הגיעו להסכמה ושילמו כסף על זה.
שמואל גולן: זאת דוגמה של עבודה בתהליך.
שמואל גולן: ביקורות מיוחדות השנה בהן אנחנו עוסקים, וזה על פי בקשת הכנסת.
שמואל גולן: עסקנו בכפר הנופש בפלמחים והנושא הזה כבר עומד על שולחנו של מבקר המדינה ועומד להתפרסם ברגע שהוא יחליט לפרסם.
שמואל גולן: אנחנו עוסקים השנה בנושאים של חיובים אישיים, היבטים אתיים, מאבק בנגע הסמים - כלומר, כל הדבר הזה, כיצד השלטון המקומי מטפל בדברים האלה – בנושאים של חינוך בלתי פורמלי, מוכנות הנוער לצבא, אתרי תיירות וכדומה.
שמואל גולן: כמובן מטלות של תכנון ובנייה שהם לחם חוקנו ואנחנו צריכים להיכנס אליהם כי זה מאוד חשוב.
שמואל גולן: עד כאן השלטון המקומי.
יעקב אור: ביקורת מערכת הביטחון, קרי, צה"ל ומשרד הביטחון, התעשיות הביטחוניות, הקהילה על מרכיביה, קהילת המודיעין על מרכיביה השונים ועוד גופים אחרים שנמצאים בממשקי מערכת הביטחון וגופים אינטר-דיסציפלינריים שיש להם נגיעה למערכת הביטחון כמו המטה לביטחון לאומי, מג"ב וכולי.
יעקב אור: משרדי ממשלה שנמצאים בציר הזה של ביקורת הם משרד הביטחון, משרד ראש-הממשלה במופקדות שלו על הגופים הביטחוניים – המוסד, שב"כ – הוועדה לאנרגיה אטומית ועוד אחרים נמצאים שם – המשרדים החדשים, כמו המשרד לעניינים אסטרטגיים, שגם הם יהיו תחת כותרת הביטחון.
יעקב אור: בסך הכל יש לנו כ-60 עובדים כאשר שליש מהם הם פורשי מערכת הביטחון ושני-שליש עבדו במשרד.
אופיר פינס-פז: זה לא יוצר בעיה?
יעקב אור: לא כולם פורשי מערכת הביטחון אלא שליש.
אופיר פינס-פז: אבל השליש הקובע.
יעקב אור: ממש לא.
קריאה: רוב המנהלים הם עובדי המשרד.
יעקב אור: יש תהליך של אי נגיעה של מי שיצא ממערכת מסוימת שלא ייגע באותה מערכת במשך מספר שנים שאנחנו קובעים לו בהתאם לתחום עיסוקו.
יעקב אור: הניסיון מראה שזה דבר טוב מאוד, מראה שהיתרונות הם רבים מאוד.
יעקב אור: עד עכשיו לא נתקלנו בבעיה פנימית כזאת.
יעקב אור: ההתמחויות הן שונות.
יעקב אור: יש התמחויות שהוזכרו כאן והן רב-תחומיות.
יעקב אור: דוחות.
יעקב אור: בין 20 ל-25 דוחות שנתיים סדורים ועליהם עוד כ-20 דוחות נפרדים, חוות דעת, סקרים ובדיקות אד-הוק.
יעקב אור: מתוך סך כל הדוחות 20 אחוזים הם דוחות גלויים לחלוטין, 60 אחוזים מהדוחות הם דוחות חסויים, חסויים חלקית, חסויים במידה רבה, ו-20 אחוזים מהדוחות הם כאלה שלא מונחים על שולחן הכנסת אלא לפי התיקון בחוק מלפני שלוש שנים דנים בהם רק שני יושבי-ראש, ועדת החוץ והביטחון והוועדה לענייני ביקורת המדינה, וכמובן אלה שאליהם מופנית הביקורת, קרי, הגופים המבצעים.
יעקב אור: ההגיון בסדר הדוחות.
יעקב אור: פעם אחת תוכנית העבודה השנתית, הרב-שנתית של מערכות הביטחון, של מערכת הביטחון, מרכיביה השונים, ליבות הביצוע, דגש על המשאב האנושי, עניין ציבורי, זמן אמת, מעקבים, טוהר מידות במקומות שצריך לבדוק אותם.
יעקב אור: תשתית הידיעה היא יותר פרובלמטית כי מרבית הדברים במערכת הביטחון, 95 אחוזים, הם לא אלה שמתפרסמים בציבור.
יעקב אור: כלומר, היכולת לדעת מה קורה היא דרך לימוד מאוד אינטנסיבית ורב-תחומית של הביצוע בתוך מערכת הביטחון, פרוטוקולים, תוכניות עבודה, דוח התחקיר וכולי.
יעקב אור: ודאי גם תלונות, מה שכן מופיע בתקשורת, מכתבים אנונימיים וגלויים, שיחות רבות מאוד.
יעקב אור: על זה כל התחום של המאגר הזה נבנה.
יעקב אור: אני מוכרח לומר שאין תחום במערכת הביטחון שהוא מוגבל ושאנחנו לא מגיעים אליו, אלא אנחנו מגיעים עד באמת הקצה העליון אליו אפשר להגיע בדברים שהם יותר מסווגים או רחוקים מן הציבור.
יעקב אור: באמת היתרון היחסי להגיע למקומות שעין הציבור לא שוזפת אותם על כל מה שמשתמע מכך.
יעקב אור: אוכל לומר שסך כל הטיפול בדוחות במערכת הביטחון הוא סדור.
יעקב אור: אני לא יכול לומר שהכל מיושם, זה לא יהיה נכון, אבל הטיפול הוא סדור על פי סעיף 21, על פי החלטות שצריכות להיות ועל פי הדיווחים.
יעקב אור: הטיפול בעניין הזה הוא באמת סדור על כל המערכות.
צבי ורטיקובסקי: חטיבת הביקורת על משרדים כלכליים מורכבת מחמישה אגפים כאשר אגף ב', רובו יושב בתל-אביב ועוסק בעיקר בתחום של התחבורה והגופים העיקריים שהוא עוסק בהם הם בדרך כלל משרד התחבורה, נמלי האוויר והים, אוטובוסים, חברות האוטובוסים דוגמת אגד ו-דן, רכבות - רכבת ישראל, רכבת קלה ירושלים, רכבת קלה תל-אביב - כבישים שזה מע"צ, חוצה ישראל, נתיבי אילון.
צבי ורטיקובסקי: אגף שני של החטיבה הוא אגף שיושב בירושלים והוא אחראי על הביקורת בתחום של תקציב המדינה ושוק ההון.
צבי ורטיקובסקי: זה אומר משרד האוצר בעיקר, בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשות החברות הממשלתית.
צבי ורטיקובסקי: אגף שלישי יושב בירושלים ועוסק בתחומים של תעשייה, מסחר, תיירות כאשר הגופים העיקריים הם משרד התעשייה, משרד התיירות בתוכו מרכז ההשקעות, המדען הראשי, מכון התקנים, המועצה הישראלית לצרכנות, רשות להגבלים עסקיים.
צבי ורטיקובסקי: זאת קריאת כיוון לגופים עיקריים.
צבי ורטיקובסקי: אגף רביעי של החטיבה, חלקו יושב בירושלים וחלקו בתל-אביב והוא עוסק בעיקר בתחום המיסוי, שזה אגף מס הכנסה, אגף מס ערך מוסף, דואר, פיתוח אזורי – המשרד לפיתוח הנגב והגליל לדוגמה, מה שהיה קודם המשרד למשנה לראש-הממשלה והיום זה המשרד לפיתוח אזורי של השר סילבן שלום.
צבי ורטיקובסקי: האגף החמישי יושב כולו בחיפה וזה אגף שעוסק בתחומים של תשתיות אנרגיה ומים.
צבי ורטיקובסקי: זה אומר משרד התשתיות הלאומיות, חברת החשמל, נתיבי גז טבעיים, חברת מקורות ורשויות לשירותי חשמל, גז, מים וביוב, וחברת תשתיות נפט ואנרגיה.
צבי ורטיקובסקי: מבחינת מצבת כוח האדם הנוכחית, בחטיבה יש 52 עובדים וזה תקן חסר, מתוכם שמונה מזכירות ו-44 עובדי ביקורת.
צבי ורטיקובסקי: מרבית העובדים באים מתחומים כלכליים, עסקיים, חשבונאיים, ויש חמישה עורכי-דין בחטיבה כאשר בדרך כלל העובדים שגויסו הם בעלי ניסיון מסוים בשוק הפרטי ובסקטור הציבורי.
צבי ורטיקובסקי: כפי שנאמר, מרבית העובדים בחטיבה הם בעלי תואר שני.
צבי ורטיקובסקי: הדוחות של החטיבה בדרך כלל משולבים בחלק השני של הדוח השנתי.
צבי ורטיקובסקי: כל שנה אנחנו מבצעים לפחות מטלה רוחבית אחת.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו מטפלים גם באופן שוטף בכמות מאוד גדולה של תלונות שמגיעות אלינו.
צבי ורטיקובסקי: כ-30 אחוזים מתוכנית העבודה לדוגמה של שנת 2009 הם גם בנושאים שמשיקים בדרך זו או אחרת בתחום השחיתות, כ-10 אחוזים מתוכנית העבודה עוסקת במעקבים אחר דוחות קודמים.
צבי ורטיקובסקי: בהתאם לסעיפים 12 ו-19 של חוק מבקר המדינה אנחנו חייבים מדי שנה בשנה גם לבצע ביקורת על מאזן התחייבויות ונכסים של המדינה - במלים פשוטות, על מאזן המדינה – וכל שנה אנחנו מבצעים לפחות מטלה אחת בתחום תקציב המדינה.
צבי ורטיקובסקי: החטיבה עברה בשנים האחרונות שינויים ארגוניים ושינויים בכוח אדם, שינויים לא מעטים, כאשר אחוז לא קטן מהחטיבה מהווה עובדים חדשים כך שמתחיל כאן דור חדש שאנחנו מקווים שהוא ייתן את אותותיו.
צבי ורטיקובסקי: לא העבודה שהתבצעה עד עכשיו לא הייתה טובה, אבל יש לנו ציפיות ואנחנו רוצים עוד יותר להשתפר ושהעבודה תהיה יותר טובה.
צבי ורטיקובסקי: בדרך כלל במסגרת הדוחות השנתיים, חלק א' וחלק ב', אבל בעיקר חלק ב', מתפרסמים בין 20 ל-25 דוחות של החטיבה ובנוסף אנחנו עובדים במקביל על דוחות שהם במסגרת חוות דעת בהתאם לסעיף 21 לחוק או דוחות שמבקר המדינה מחליט אם לפרסם אותם כדוחות נפרדים.
צבי ורטיקובסקי: לדוגמה.
צבי ורטיקובסקי: חלק ממטלות הביקורת שאנחנו מבצעים עכשיו במסגרת תוכנית העבודה לשנת 2009, כאינדיקציה לתחומים שאנחנו עוסקים ומכסים, זאת בטיחות התעופה האזרחית.
צבי ורטיקובסקי: כידוע לכולנו הורידו את הדירוג של נמל התעופה בן-גוריון לדירוג שמקובל בעולם במדינות מתפתחות.
צבי ורטיקובסקי: קו הרכבת המהיר לירושלים, אנחנו עושים עוד איזה פרק שהוא עם דגש על נושאים של איכות הסביבה והבעיות שסביב נחל יתלה.
צבי ורטיקובסקי: השירות לנוסע של רכבת ישראל כאשר מדובר כדוגמה לבעיות של איחורים וגם נגישות לאנשים עם מוגבלות.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו עוסקים בהתמודדות עם המשבר בשוק ההון נוכח המשבר הפיננסי בכלכלה הריאלית שחל בשנתיים האחרונות בעולם ובמדינת ישראל ומתמקדים בהשלכותיו.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו עוסקים בפיקוח על נותני שירותי מטבע, שינוי מבני במשק החשמל, השינוי המבני במשק הדלק, מכרזים וניהול פרוייקטים תשתיתיים, היבטים במצב הכספי של חברת החשמל, חברה שנמצאת במצב כספי מאוד רגיש ובעייתי.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו עוסקים בביקורת על הרשות להגבלים עסקיים.
צבי ורטיקובסקי: עסקנו ועוסקים, ונרחיב את העיסוק, בסיוע לניצולי השואה.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו מבצעים ביקורת על חיוב במע"מ בשיעורי אפס.
צבי ורטיקובסקי: הפיקוח על מעברים יבשתיים בינלאומיים בעיקר, התחשבנות כספית עם הרשות הפלשתינית וגם אנחנו עוסקים בסיוע ליצואנים עקב השחיקה של שער החליפין של הדולר.
צבי ורטיקובסקי: בשנתיים האחרונות יש ירידה ובנק ישראל בצורה קצת מלאכותית מחזיק את שער הדולר בשיעור קצת יותר גבוה אבל עדיין זה גורם ללא מעט בעיות כיוון שהתמ"ג של מדינת ישראל מתבסס לא מעט על היצוא.
צבי ורטיקובסקי: לכן אנחנו רואים את זה כנושא מאוד חשוב.
צבי ורטיקובסקי: לסיכום.
צבי ורטיקובסקי: זאת החטיבה שעוסקת בהיקפים גדולים מאוד של כסף, בנושאים מאוד חיוניים שהם בתחום הכלכלה והאינפרסטרוקטורה של מדינת ישראל ואנחנו נבנים או צריכים להיבנות בהתאם לדינמיקה ולשינויים שקורים בתחומים האלה במדינת ישראל.
צבי ורטיקובסקי: כפי שגם חברי הכנסת יכלו בחודש האחרון להתרשם מתוך כמה ישיבות שהיו בנושאים שנוגעים לחטיבה, אנחנו עסקנו – ובעקבות זאת גם הוקמה ועדת חקירה ממלכתית – בנושא של המחסור במים.
צבי ורטיקובסקי: הוצאנו גם דוח שבא לידי ביטוי בדוח 59ב' על המחסור בחשמל.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו עוסקים לא מעט, כפי שידוע לכם, בפרוייקטים הגדולים שבתחום התחבורה שם יש בעיות לא קטנות ועוד ידנו נטויה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בעז ענר מנהל כרגע שתי חטיבות במשרד וזה כתוצאה ממותו של אחד מהמח"טים הטובים ביותר שהיו לנו, עמוס סלייפר זכרונו לברכה, שנפטר בגיל 60 לפני כחודש ימים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא היה מנהל חטיבה שעסקה במשרדי הממשלה בירושלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ביקשנו מבעז ענר שיחליף אותו, כך שהוא ייתן לנו דוח על שתי החטיבות האחרונות שאנחנו דנים בהן כאן.
בעז ענר: החלוקה תל-אביב-ירושלים היא חלוקה שלא מלמדת על המהות.
בעז ענר: אם אני מסתכל על החטיבה שלי מבחינת המהות, יש לה כמה תחומים.
בעז ענר: תחום אחד הוא רווחה ובריאות, שזה כולל את הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, משרד הבריאות וקופות החולים, ותחום האכלוס של משרד הבינוי והשיכון, וגם פיקוח על העבודה.
בעז ענר: כלומר, כל תחום הרווחה והבריאות.
בעז ענר: יש תחום של משפט וסדר ציבורי שזה המשטרה, המשרד לביטחון פנים, הנהלת בתי המשפט, פרקליטות.
בעז ענר: הגנת הסביבה היא עוד תחום.
בעז ענר: לאחר מכן יש תחומי כלכלה בהקשר לקרקע, שזה חקלאות, מינהל מקרקעי ישראל ומשרד הבינוי והשיכון.
בעז ענר: יש גם תחום של מינהל ציבורי, מינהל כוח אדם, כאשר נציבות שירות המדינה נמצאת אצלנו.
בעז ענר: החטיבה כמו יתר החטיבות אבל אולי ביתר שאת, הבעיות של המינהל הציבורי הן לאו דווקא פר גוף זה או אחר אלא בחתך נושאי, בחתך של מערכת.
בעז ענר: אנחנו התמחינו במספר בדיקות רוחביות מערכתיות.
בעז ענר: לדוגמה, המאבק בארגוני הפשיעה שהתפרסם לאחרונה, זאת לא בעיה רק של משטרת ישראל אלא זאת בעיה גם של שלטונות המס, זאת בעיה של עוד משרדים שנוגעים במישור הזה כמו משרד המשפטים.
בעז ענר: אנחנו בודקים את זה כמערכת.
בעז ענר: אם הזכירו את עבודת המטה של משרדי הממשלה, יש בעיות כבדות משקל בכל משרדי הממשלה ואנחנו מבטאים את זה.
בעז ענר: אם אנחנו עוסקים בחוק הצינון, זאת בעיה שנמצאת במספר משרדי ממשלה.
אופיר פינס-פז: אתם עוסקים עכשיו בחוק הצינון?
בעז ענר: היה דוח על חוק הצינון.
אופיר פינס-פז: יש היום התפתחות חדשה בחוק הצינון ואני לא יודע אם שמתם לב.
אופיר פינס-פז: אין צינון של עובדי מדינה שעוברים לעבוד בחברות לובינג.
אופיר פינס-פז: הסתבר לי, לא בבדיקה עמוקה, שיש הרבה עובדים בחברות שהיו עובדי ממשלה והמעבר הוא מרגע לרגע.
בעז ענר: זאת סוגיה.
בעז ענר: אנחנו עוסקים כרגע לדוגמה בנושא של ועדות איתור.
בעז ענר: יש גישה חדשה של במקום מכרזים ועדות איתור ואנחנו עוסקים כרגע בנושא הזה בצורה רוחבית.
בעז ענר: באשר לחטיבה הירושלמית, שאני כרגע מייצג אותה, אני גם כאן אהיה קצר.
בעז ענר: יש לנו תחום מאוד רחב של חינוך והשכלה גבוהה.
בעז ענר: יש לנו תחום של קליטת עלייה, מדע וספורט, משרד ראש-הממשלה, מועצות דתיות ורשויות השידור, משרד החוץ והכנסת.
בעז ענר: זה פחות או יותר התחום שלהם.
בעז ענר: אני לא ארחיב כי אנחנו עוסקים כאן באמת בהצגת המשרד.
בעז ענר: אני חושב שאנחנו אפקטיביים ומשפיעים בהחלט אם כי יש מקום רב לשיפור במישור הזה מבחינת עבודת הממשלה על משרדיה בתחום הזה.
בעז ענר: אני רק רוצה לזרוק משהו ולא להרחיב.
בעז ענר: נוכח היותנו על המפה כפי שנאמר, אנחנו נתקלים בקשיים גוברים והולכים בביצוע עבודת הביקורת בגופים המבוקרים.
בעז ענר: העבודה נעשית קשה ומורכבת כאשר יש התנגדויות משמעותיות שביום מסוים יהיה צריך לדון בהן.
אופיר פינס-פז: אתה אומר שבפרספקטיבה של שנים ההתנגדויות הולכות ומתגברות.
אופיר פינס-פז: יש דה-לגיטימציה לביקורת?
בעז ענר: לא, אבל ביקורת יותר נושכת וחדה מכפי שהייתה פעם.
יעקב אור: אם יש "סנקציה" שהיא סנקציה חדשה, של פרסום שמות, אנשים נלחמים בביקורת.
אופיר פינס-פז: זה אחד השינויים החשובים.
יעקב אור: אכן, זה שינוי חשוב.
בעז ענר: יש לו מחיר.
קריאה: המשוואה היא גם יכולת הביקורת אבל גם היכולות הטכנולוגיות סביב המחשוב שפותחות ספקטרום עצום, לאין ערוך דומה למסמכים.
קריאה: הכניסה למחשבים, אי-מיילים פרטיים, מה זה לא פרטי ומה זה פרטי, סוגיה מאוד רחבה ומאוד רגישה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הכלל הוא שככל שהביקורת הופכת להיות חדה יותר, נושכנית יותר, כך היא יותר צוברת אש.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זה היה ברור מלכתחילה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אפשר היה לחיות חיים שקטים מאוד, אבל בחרנו בדרך הקשה.
הלל שמגר: אני אקצר ולא רק מדוחק הזמן אלא משני טעמים כאשר האחד הוא שהמבקר כבר הציג בתחילת דבריו בהרחבה חלק ניכר מהסקירה התמציתית על נציבות תלונות הציבור ופעילותה, והטעם השני הוא שלפני שישה ימים הונח על שולחן הכנסת הדין וחשבון השנתי לשנת 2008.
הלל שמגר: הדוח היה אמור להיות מוצג לוועדה לענייני ביקורת המדינה אבל מטעמים ידועים הישיבה נדחתה ואני מניח שבקרוב תהיה הזדמנות נאותה לסקור בפניכם את עיקרי הדוח ולהציג גם באמצעות מצגת מסודרת את הדברים ולא הייתי רוצה לחזור על הדברים פעמיים, כי זה כמעט גובל בהתעמרות שהיא אחת מעילות ההתערבות שלנו כנציבות תלונות הציבור כאשר נטענת טענה כזאת כלפי הרשות.
הלל שמגר: אני אסתפק בשלוש-ארבע הארות לגבי נקודות מסוימות שהועלו כאן במהלך הדברים.
הלל שמגר: ציין המבקר שהמודל האינטגרטיבי שלפיו על פי החוק, על פי המודל החוקתי אפשר לומר, של ישראל, מבקר המדינה משמש גם כנציב תלונות הציבור, הוא מודל ייחודי לישראל והוא זוכה לאחרונה להתעניינות גוברת מצד מוסדות עמיתים שלנו, הן של מבקרי מדינה והן של אומבודסמנים, של נציבי תלונות ציבור, וחשוב לציין שהמודל הזה מגלם בתוכו יתרון מאוד חשוב של זרימת אינפורמציה אמיתית ומלאה בזמן אמיתי בין זרוע הביקורת לזרוע אומבודסמן וההפך.
הלל שמגר: כל המידע שמגיע באמצעות התלונות, תוצאות הבירור שלנו, מובאות לידיעת חטיבות הביקורת הנוגעות בדבר ומשמשות להן כתשומה לעריכת הביקורת שלהן ולתכנון הביקורת.
הלל שמגר: כך גם אנחנו, כאשר אנחנו מטפלים ומבררים תלונה בנושא מסוים נגד גוף מבוקר, אנחנו מסתייעים במידע הרלוונטי שכבר נצבר על ידי הביקורת, הן בדוחות שפורסמו והן גם במידע שנצבר תוך כדי מטלה מתבצעת במהלך השנה.
הלל שמגר: רק אתמול נפגשנו כאן במשרד עם מתלונן בעניין מאוד מורכב וצירפנו לפגישה הזאת שלנו מנהלת אגף מהחטיבה של בעז ענר כדי שמידע שנמסר כבר יוכל להיות מטופל באופן מיידי על ידי חטיבת הביקורת.
הלל שמגר: לעניין הלשכות האזוריות שהזכיר כאן מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור.
הלל שמגר: הלשכות הללו שהן פרי החלטתו של המבקר הנוכחי למעשה מבטאות את העיקרון של הגברת הנגישות של האוכלוסייה בכללה ושל האוכלוסיות החלשות כמו עולים חדשים, בני מיעוטים, אל נציבות תלונות הציבור.
הלל שמגר: 15 אחוזים ממספר התלונות מגיע מתוך שתי לשכות אזוריות שהוזכרו, האחת בבאר-שבע ואחת בנצרת, ושתי הלשכות הללו טיפלו בשלוש שנים מאז הוקמו ב-8,000 פניות של נשים וגברים שפקדו את הלשכות הללו.
הלל שמגר: לא כולם הגישו תלונות, אבל כולם קיבלו סיוע וקיבלו הכוונה וייעוץ שלנו ובעצם קיבלו שירות ממוסד נציבות תלונות הציבור.
הלל שמגר: באשר לשאלת היושב-ראש לגבי האינטרנט, כ-30 אחוזים מן התלונות, 11 אלף תלונות, מגיעות באמצעות האינטרנט, האתר ודואר אלקטרוני שמגיע אלינו, למעט תלונות חברי הכנסת שמגיעות בכתב כאשר על פי החוק כל חבר כנסת יכול להתלונן ולא רק בעניינו האישי אלא גם בעניינו של הזולת ובשנה האחרונה קיבלנו 57 תלונות של חברי כנסת.
הלל שמגר: מבחינת הרכב היחידה, וכאן אני מסיים, להבדיל אולי במעט מן הביקורת, כפי שנאמר קודם, 70 אחוזים מכוח האדם המקצועי – יש היום בסך הכל 67 עובדים מקצועיים, עורכי-דין – הן נשים.
הלל שמגר: ההנהלה של הנציבות, רובה ככולה נשים.
הלל שמגר: יש לנו אחוז של בעלי תואר שני בדומה למשרד כולו של מעל 60 אחוזים, בעל תואר דוקטור למשפטים אחד, שישה עובדים מתוך למעלה מ-60העובדים המקצועיים הם בני המגזר הערבי.
הלל שמגר: אנחנו גם גייסנו ללשכה בבאר-שבע בן העדה האתיופית כדי ליצור קשר עם בני הקהילה.
הלל שמגר: כאשר מדברים על כיבוד המלצות, תיקון הליקויים עליהם מצביע מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור, אכן ככלל מכבדים את המלצות נציבות תלונות הציבור.
הלל שמגר: על פי החוק זו המלצה בלבד.
הלל שמגר: יחד עם זאת, גם אנחנו נתקלים לאחרונה במספר מסוים של מקרים בהם באמת צריך ביזע ובדמעות – בדמעות המתלונן וביזע שלנו – להגיע למצב בו נשכנע את הרשות לקיים את ההמלצה.
הלל שמגר: יכול להיות שבמסגרת תיקוני החקיקה הכלליים צריך לתת את הדעת גם לנקודה הזאת.
יואל חסון: יש עלייה ברמת הפניות אליכם?
הלל שמגר: בשנה האחרונה, 11 אלף תלונות וזה גידול של כמעט 8.5 אחוזים לעומת שנת 2007.
הלל שמגר: בחמש השנים האחרונות – 2003-2008 – יש גידול של 73 אחוזים, שזה שיעור דרמטי.
הלל שמגר: אנחנו חושבים שבין השאר זה מעיד על אמון הציבור.
יואל חסון: אני אומר לך יותר מזה.
יואל חסון: אני אומר שהיו לך הרבה יותר, אם הציבור היה יותר מודע לאופציה הזאת.
יואל חסון: לדעתי רבים מהאנשים בכלל לא מודעים לכך שקיים הדבר הזה ולא מקשרים בין מבקר המדינה לבין תלונות הציבור.
יואל חסון: לדעתי צריך לחשוב על זה.
יואל חסון: אני לא יודע כמה אתם מסבירים את עצמכם או עושים פעולות.
הלל שמגר: יש לנו פעולות.
יואל חסון: בנושא תלונות הציבור, לדעתי בקטע הזה היו צריכים יותר להציג את זה כדי שהציבור ידע שהכלי הזה קיים בידו.
אנסטסיה מיכאלי: גם אני רציתי להתייחס לנקודה הזאת.
אנסטסיה מיכאלי: הטבע האנושי של כל אדם הוא להתלונן על כל דבר.
אנסטסיה מיכאלי: האם יש לכם התנגשות בין התלונות שבדרך כלל אנחנו מקבלים מרוב הציבור, פניות אל חברי הכנסת, כאשר כל יום מגיעות מ-50 עד 100 תלונות למשרד שלי, והאם אותו אדם גם פונה אליכם או אל חבר כנסת אחר.
אנסטסיה מיכאלי: איך אתם יודעים לזהות את זה?
הלל שמגר: בדרך כלל אנחנו מבקשים, וגם בשלב המיון הראשוני של התלונות – היום יש לנו אגף רישום, מיון וניתוב תלונות שהוא שער הכניסה לנציבות של התלונות ושם נעשה המיון הראשוני והבירור הראשוני - מהמתלונן האם הוא פנה לגופים אחרים, האם הוא פנה לחברי כנסת וכולי.
הלל שמגר: אם הוא לא הודיע, אז הוא לא הודיע ואין ברירה.
הלל שמגר: גם עילות ההתערבות שלנו שונות מעילות ההתערבות של חבר כנסת.
הלל שמגר: הוא לא יכול להגיש בקשה סתם אלא יש עילות התערבות שהן קבועות בחוק.
הלל שמגר: הוא יכול להתלונן על מעשה לא חוקי, על נוקשות יתרה, על מינהל לא תקין, הוא לא קיבל תשובה, אבל אם הוא למשל פונה אלינו ואומר שצריך לתקן את החוק כי החוק לא בסדר וכולי, אנחנו מפנים אותו אל המחוקק במקרה זה כי זה לא בסמכות שלנו.
קריאה: הדוח שהתפרסם בפעם האחרונה, זו השנה השנייה אבל הפעם בהיקף גדול יותר, נתנו דגש במיוחד בתחום הפרסום לאוכלוסיות ספציפיות.
קריאה: זאת אומרת, עורך דין שלנו, עולים חדשים מחבר המדינות, עובדים מהמגזר הערבי התראיינו בכל כלי התקשורת הרלוונטיים כדי להגיע לאותן אוכלוסיות שמדרך הטבע הן אוכלוסיות יעד.
הלל שמגר: יש לנו דוברים בעשר שפות.
קריאה: הם הופיעו ברדיו רקע – במקרה הרוסי והאתיופי – ובקול ישראל בערבית וברדיו שאמס.
אנסטסיה מיכאלי: זה בעצם מקל על העבודה של כל חברי הכנסת כי אלי אישית יש הרבה פניות לגבי קבלת האזרחות של כל דוברי הרוסית שמגיעים לכאן.
אנסטסיה מיכאלי: האם יש לכם משרד שמטפל בזה?
הלל שמגר: אנחנו מטפלים גם בתלונות הללו ובהחלט אפשר להעביר את התלונות אלינו.
הלל שמגר: יש לנו אגף שמטפל בתלונות האלה.
אופיר פינס-פז: אפשר להעביר את התלונות שמופנות אל חברי הכנסת ישירות.
יואל חסון: יש להם הרבה יותר כלים מאשר יש לנו.
אנסטסיה מיכאלי: בדיוק את זה רציתי לשאול, למי יש יותר סמכות ואפשרות לשנות.
יואל חסון: צריך לחשוב גם במסגרת קשת ורשת, כאשר יש כל מיני פרסומות חסות, לפרסם יותר את תלונות הציבור, כדי שהציבור ידע שיש את הכלי הזה כי לדעתי הוא לא יודע על כך.
אנסטסיה מיכאלי: באתר האינטרנט יש לכם תרגום או שהוא בעברית?
קריאה: האתר פועל גם בערבית.
שמואל גולן: אנחנו חילקנו ברושורים ברוסית ובאמהרית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שמואל גולן אחראי אצלנו גם על ביקורת על מימון מפלגות, כולל פריימריס.
שמואל גולן: בניגוד למשרדי מבקרי המדינה בעולם, משרד מבקר המדינה הנוכחי עוסק גם בנושא של מימון מפלגות ומימון בחירות.
שמואל גולן: לצורך העניין הזה יש אגף שעוסק בנושא הזה ואנחנו עוסקים בעצם בשלוש מערכות כאשר מערכת אחת היא מערכת החשבונות של הכנסת בשוטף ומערכות הבחירות למיניהן כגון מערכת הבחירות של הכנסת ה-18, מערכת שנייה היא מערכת החשבונות בבחירות לשלטון המקומי, בחירות שהן לאורך כל השנה ואחת לחמש שנים במסה קריטית גבוהה מאוד, והמערכת השלישית היא מערכת שהיא הבייבי של תיקון 14 של חבר הכנסת פינס של בחירות מקדימות, פריימריס, כאשר לעניין הזה נכנסנו בשנתיים האחרונות.