GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סיטרמן: הכשל הניהולי מתחיל בהכנה מדוקדקת יותר של מסמכי מכרז, ירידה הרבה יותר עמוקה לפרטים ממש היה; דבר שני זה כל הדיאלוג עם העיריות.
גדעון סיטרמן: עיריית תל-אביב נמצאת בתהליך של מודל שהיא עומדת לקנוס את עצמה אם היא לא עומדת בלוח זמנים של מתן ההיתרים.
גדעון סיטרמן: אנחנו מקווים שזה ישמש אמת מידה לכל העיריות האחרות.
גדעון סיטרמן: אגב, חוצה ישראל זכה למהלך הזה כי היה לו חוק שבאמצעותו המדינה הצליחה לבצע את הפרויקט הזה בלוח זמנים מאוד קצר יחסית למתוכנן.
גדעון סיטרמן: צריך לתת את הקרדיט לצוות החדש.
גדעון סיטרמן: אחת המסקנות המידיות הייתה שעשינו חילופי גברי במנהלה – JPTA.
גדעון סיטרמן: אני מיניתי את צ'רלי סלומון ליושב ראש הצוות מיד ותוך כדי ביקורת המדינה.
גדעון סיטרמן: אני גם ביקשתי מהזכיין להתעשת בקטע הניהולי, ואכן מאז שאלוף יאיר נווה מונה למנכ"ל אתה רואה שיש עם מי לדבר.
גדעון סיטרמן: כל התהליך הזה הוא כתוצאה מהתהליך של דוח מבקר המדינה שמביא את הערכים המוספים שלו.
גדעון סיטרמן: חשוב לא לאבד את הכיוון כי הפרויקטים בשיתוף הסקטור הפרטי, יש להם ערך מוסף אדיר לכלכלה הישראלית ולמשק הישראלי.
יואל חסון: כלומר שיטת B.O.T היא נכונה בעיניך.
גדעון סיטרמן: היא נכונה, היא רק צריכה לקבל את הבסיס המקצועי הנאות, והקמת היחידה במשרד התחבורה ובמשרדים אחרים היא כדי לשמר ידע, לייצר ניסיון ולקבוע מדדים שנוכל על בסיסם לארגן עוד פרויקטים.
גדעון סיטרמן: הפרויקט האחרון של כביש 431 הוא אחד המוצלחים שבוצעו, עמדו בלוח הזמנים ואף הקדימו.
גדעון סיטרמן: זה תורם תרומה אדירה למשק הישראלי.
גדעון סיטרמן: יש היום שיתוף פעולה עם עיריית ירושלים, כפי שאתם מבינים, שהיא לאין שיעור הרבה יותר מעורבת במה שקורה במובן החיובי.
גדעון סיטרמן: אני שמח שראש העיר הטמיע שיש לסיים את הקו הראשון, מיד לתכנן ולבצע את הקווים השני והשלישי.
גדעון סיטרמן: אנחנו נמצאים כרגע במהלך מאוד הדוק של תכנון המהלך הזה בשיתוף פעולה של משרד התחבורה ומשרד האוצר כי התשובה האמיתית לכל התהליך היא שיפור ועידוד התחבורה הציבורית.
גדעון סיטרמן: אין מנוס מכך, ואני מקווה שנמשיך ליישם את הלקחים האלה לאור המסקנות בתיאום עם כל הגורמים במשק.
יואל חסון: יש מישהו שרוצה להוסיף משהו?
יואל חסון: צבי, בבקשה.
צבי ורטיקובסקי: אדוני היושב ראש, מאוד מדאיגה אותי התופעה שאחרי 5 שנים שהוצא דוח קודם בנושא הזה אנחנו נאלצים להוציא עוד דוח.
צבי ורטיקובסקי: בדיון הקודם יחד עם הסיור של הוועדה הודיע נציג הזכיין ליושב ראש שבאותה נקודת זמן – אני אקרא מתוך הפרוטוקול: "אין כרגע מכשולים ובעיות".
צבי ורטיקובסקי: הנה, אנחנו יושבים פה היום, ושוב יש מכשולים ועוד בעיות, וכבר התאריך 8 בספטמבר 2010 הוא כבר לא תאריך סופי.
צבי ורטיקובסקי: אני מקווה שלא נצטרך לעמוד במצב שמשרד מבקר המדינה יצטרך לכתוב דוח שלישי על הפרויקט הזה כי זה יצביע על כשל מאוד בעייתי לא רק של הזכיין, אלא גם של המדינה.
צבי ורטיקובסקי: לכן הגיע הזמן לשים קץ לדחיות האלה ולסבל הנוראי שנגרם לתושבים ולעסקים בעיר.
יואל חסון: אנחנו מגיעים לשלב הסיכום, ברשותכם.
יאיר נווה: אני מזמין את הוועדה לבוא לסיור.
יואל חסון: מה דעתך שתזמין אותנו לנסוע ברכבת כבר?
יואל חסון: היינו בסיור, ואם נחשוב שצריך לעשות עוד סיור נעשה.
יואל חסון: הוועדה רואה בחומרה את הליקויים שנתגלו בתכנון, במימון ובהקמת הרכבת הקלה בירושלים.
יואל חסון: מדובר בפרויקט שגורם סבל נוראי לתושבים, להפסדים לבעלי עסקים ולהפסדים עצומים למשק המדינה.
יואל חסון: הוועדה רושמת לפניה את מועד הסיום, כפי שהוצג מפי נציגי המדינה – 8.9.2010, ומצפה שזה המועד שאליו יתכנסו כולם להביא לסיום הפרויקט.
יואל חסון: הגיע הזמן לשים קץ לדחיות בהשלמת הפרויקט.
יואל חסון: הוועדה רואה בפרויקט ה-B.O.T הנוכחי של הרכבת הקלה בירושלים אבן דרך וגורם משפיע על תכנון והעבודה על פרויקט הרכבת הקלה בתל-אביב.
יואל חסון: הוועדה מתכוונת לקיים דיון נפרד בנושא הרכבת הקלה בתל-אביב בשלבים המתקדמים יותר כדי לוודא שהליקויים והבעיות, במיוחד בשלב התכנון שהיו בכל מערכת הרכבת הקלה בירושלים לא יקרו ברכבת הקלה בתל-אביב.
יואל חסון: מכיוון שזה הבית שמייצג את הציבור הישראלי, הציבור הישראלי צריך לדעת מה ההיקפים ומה המשמעות של כל העיכובים וללמוד לקח מכל התהליך הזה בירושלים.
יואל חסון: לכן הוועדה דורשת ממשרד האוצר, מכל מי שאחראי לפרויקט: ממשרד התחבורה, מהמנהלת ומהעירייה, לבחון את הסיבות שהביאו לפיגור הגדול בביצוע הפרויקט ולהגיש לוועדה את הממצאים ואת המסקנות תוך שישה חודשים מהיום.
יואל חסון: כמו כן הוועדה דורשת לקבל לידיה אומדן של עלותו הסופית של הפרויקט והנזק המצטבר למשק.
יואל חסון: מתוך תהליך הסקת המסקנות והפקת הלקחים ראוי שיוצג לוועדה לביקורת המדינה מסמך שאני גם מתכוון להציג במליאת הכנסת, שיהיה סיכום כללי לגבי כל התהליך שהיה כאן מההתחלה ועד הסוף; הפקת הלקחים, הסקת המסקנות ברמה הכי עניינית, כולל האומדנים הכספיים הדרושים, עלויות סופיות, כשלים – הכול מתוך רצון להפיק את הלקחים לגבי פרויקטים עתידיים של B.O.T.
יואל חסון: לכן תוך שישה חודשים אנחנו מצפים לקבל מסמך מלומד, יעיל וטוב מהמִנהלת, JPTA.
יואל חסון: היא הממונה, ויושבים בה כל הנציגים של המשרדים הרלוונטיים.
יואל חסון: הוועדה שמעה שתהליכים בפרויקטים מסוג זה של B.O.T הם הדרך הנכונה לעשות את זה, ואני חייב לומר שאני מקבל את העמדה הזאת.
יואל חסון: הוועדה מבקשת מהגורמים הרלוונטיים לקיים כל הזמן תהליכי חשיבה אמיתית והפקת לקחים לגבי יישום ה-B.O.T ומבחינת התהליכים הטרומיים של B.O.T בהליך בחירת הזכיין וגם תוך כדי עבודה.
יואל חסון: זה ברור ועלה כאן מפורשות בוועדה שיש בעיה בין המדינה לבין הזכיין בהתנהלות היומיומית אחר-כך.
יואל חסון: חותמים, יש הסכמים, ואחר-כך איכשהו יש כשלים וזה לא עובד.
יואל חסון: אני מאמץ את מה שראש העיר אמר כאן בעניין קנס-פרס.
יואל חסון: ב- B.O.T העתידיים צריך להכניס את מוטיב הקנס-פרס.
יואל חסון: אני קראתי מאמר לגבי B.O.T שהיה בחו"ל, וזה היה אחד הדברים המרכזיים של הקנס-פרס.
יואל חסון: זה קיים במקומות אחרים בעולם- -
גבי דוד: זה קיים גם במכרז הזה.
גבי דוד: אם תרצה אני אסביר.
יואל חסון: קנס-פרס צריך להיכנס הרבה יותר, בעיקר כשמדובר בחברות שמטרתן להרוויח.
יואל חסון: אני גם רוצה שהן ירוויחו מזה, כי זאת המטרה, אחרת B.O.T אף פעם לא יהיה רלוונטי, וזה יקשה על המדינה לקיים פרויקטים מסוג זה.
יואל חסון: כיסינו את העניין.
יואל חסון: כמו שאמרתי, אנחנו מצפים לקבל תוך חצי שנה את הנייר הזה.
יואל חסון: אנחנו נקיים דיון במושב החורף בנושא הרכבת הקלה בתל-אביב כדי לשמוע שם בשלבים המוקדמים מאוד איפה זה עומד, והאם התהליכים שם מתחילים בצורה יותר יעילה ממה שהיה בירושלים.
יואל חסון: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
יואל חסון: נמצא כאן ראש עיריית ירושלים, ולפני שאנחנו דנים בנושא שעל סדר היום, אני חייב גם להתייחס למאורעות האחרונים גם בסוף השבוע, וגם בכלל.
יואל חסון: אני חייב לומר שבאופן אישי אני מצטער על ההתפרעויות, על ההתנהגות, ובעיניי גם על חילול השבת ההמוני.
יואל חסון: בעיניי, אותם אנשים שמדברים נגד הפגיעה בשבת, ונגד הפגיעה בסטאטוס-קוו, גרמו בסוף השבוע לחילול השבת הגדול ביותר.
יואל חסון: זה מעבר לעובדה שהפרת החוק היא קשה.
יואל חסון: ההתפרעויות הן התפרעויות קשות.
יואל חסון: אלו דברים שבעיניי אסור שיקרו.
יואל חסון: בעיניי, הסיפור של ירושלים הוא לשמור תמיד על האיזון הקדוש בין כל חלקי האוכלוסייה בעיר הזאת, ולדעת לחיות ביחד ובשלום, תוך שמירה על הזכויות ועל הרגישויות של כולם.
יואל חסון: כפי שאמרתי, לצערי ההתפרעויות היו דוגמה לאיך דברים לא צריכים להיות.
יואל חסון: בעיניי זהו חילול השבת הגדול ביותר שהיה בירושלים, לפחות בתקופה האחרונה.
יואל חסון: אדוני ראש העיר, אני אשמח שבהזדמנות זו תתייחס גם לאירועים בעיר בימים האחרונים.
ניר ברקת: האמת היא שאני מעדיף להתייחס לנושא שבגינו באנו.
יואל חסון: תתייחס גם לזה, אבל בכל זאת יש כאן נושא.
ניר ברקת: אני בהחלט חושב שאנחנו צריכים להחזיר את ירושלים למסלול של עבודה תקינה.
ניר ברקת: אין חדש לומר, אלא לבקש מכל החברים לחזור למסלול תקין של עבודה בעיר ירושלים, ולכך אני פועל בימים האחרונים.
ניר ברקת: למען האמת, ישנם עוד דברים לעשות בירושלים, אבל באתי לכאן כדי להתעסק באחד מהנושאים הלא פחות חשובים בעיר ירושלים וזה נושא הניקיון.
ניר ברקת: ברשותך, אני אשמח לצלול לזה.
יואל חסון: תודה רבה אדוני ראש העיר.
יואל חסון: אנחנו אכן נגיע לנושא הזה, ואני מבקש ממבקר המדינה לומר קודם כל את התייחסותו לעניין הזה.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, דוח המבקר לשנת 2008 בעצם חוזר גם על דוח קודם, ועל ליקויים שהתגלו ב-2003.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: יש שיפור מסוים בנושא של הניקיון, אבל השיפור הזה לא מספיק, והמצב בעיניי ובעיני המשרד שלי מחייב תיקון.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: התיקונים האלה שאנחנו הצענו אותם מופיעים בדוח המבקר.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: לא יכול להיות שבירת ישראל, בירת ישראל, שאליה מגיע כל אחד שרק יכול להגיע אליה, והיא עיר תיירות, שהיא עיר שאנחנו במשך שנים ראינו אותה לנגד עינינו כעיר חצויה, שעכשיו היא גם אוחדה גם יחד, שעיר כזאת על חלקה המערבי, ועל חלקים אחרים שבה, תיראה במצב שבו היא נראית לצערנו גם היום.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: הדבר הזה מחייב תיקון, ותיקון מיידי, גם בפיקוח של העירייה, גם בגורמים אחרים, כי אנחנו צריכים לראות את בירת ישראל כסמל גם מבחינת הניקיון, וחייבים לעשות הכול כדי לממש את הסמל הזה כעיר היפה ביותר, והנקייה ביותר במדינת ישראל.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: לכן אני אומר, הדוח הזה הוא דוח חשוב מאוד.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: הוא דוח שנעשה בעקבות הדוח הקודם.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: חייבים לשים לב לכל ההערות שאנחנו הצענו ואמרנו אותן.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: צריך לממש אותן הלכה למעשה, וצריך "להתלבש" על הנושא הזה בצורה משמעותית ביותר, וכמה שיותר מהר.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: מר גולן הוא ראש חטיבת השלטון המקומי, חוץ מהנושא ביקורת על המימון של המפלגות גם בפריימריס, וגם ברשויות המקומיות, וגם בשלטון המקומי.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: הוא נתבקש על-ידי להכין את הדיון, והוא הכין תמונה מפורטת על הדברים שאני העלאתי קודם.
שמואל גולן: אדוני היושב ראש, רבותי חברי הכנסת, ואורחים פה, הביקורת הנוכחית כפי שאמר המבקר היא ביקורת מעקב.
שמואל גולן: אנחנו שמים דגש במיוחד על כל נושא תיקון הליקויים, ויישום המסקנות, שהרי בעצם מה המוצר שיוצא מתוכנו?
שמואל גולן: אנחנו מוציאים איזשהו מוצר עם מסקנות מסוימות, מתוך כוונה שמישהו גם יתייחס, וגם יתקן אותם.
שמואל גולן: בשנים האחרונות ובשנים הקרובות גם, אנחנו נקפיד יותר ויותר בכל מה ששייך לנושא תיקון הליקויים, נוכח העובדה שבחלק מהדברים אנחנו לפעמים רואים שהליקויים הוצגו וחלק מהליקויים לא תוקנו.
שמואל גולן: כפי שאמר המבקר, המטרה של הביקורת הזאת בירושלים היא באמת לעשות צילום מצב היום, ולראות האם תוקנו הליקויים, והאם חל שיפור בחזות העיר, ובניקיונה.
שמואל גולן: כפי שאמר המבקר, ניתן לומר שבעוד שבתחום שאנחנו בפעם הקודמת ייחדנו לו קטע גדול מאוד והוא הנושא של פינוי פסולת בניין, והטיפול בכל התחום הזה חל שיפור, הרי שבדברים אחרים לא הייתי אומר שחל איזה שיפור מסוים.
שמואל גולן: בחלק מהדברים עדיין קיימים מפגעי ניקיון ותברואה שפוגעים בחזות העיר, ואני תיכף אפרט.
שמואל גולן: הדוח מתייחס לשלושה עיקריים.
שמואל גולן: האחד, ממצאים חזותיים שעשינו בחלקים שונים בעיר, ומפגעי ניקיון שזיהינו.
שמואל גולן: זה לא ביקורת אקראית שבאנו לנקודה כזאת או אחרת, אלא היו מקומות שחזרנו פעמיים ושלוש, וארבע, על מנת לייצר תמונת מצב ולבוא ולהגיד שהנקודה הזאת היא בעייתית.
שמואל גולן: כמובן שהפירוט של העניין הזה נמצא בדוח, ואני לא ארד פה לכל נקודה ונקודה.
שמואל גולן: הנושא השני הוא ליקויים בתחום הארגוני והתפעולי.
שמואל גולן: התחום השלישי הוא בתחום האכיפה.
שמואל גולן: בנושא הממצאים החזותיים – מתוך התמונה שגם מוצגת בדוח, וממה שאנחנו ראינו בשטח, קיימות שתי בעיות מרכזיות.
שמואל גולן: האחת היא סוגיית הטיפול באשפה שהיא בעייתית מאוד.
שמואל גולן: יש פה גם עניין של תרבות של אנשים, ויש פה גם עניין של תפעול נכון יותר של פינוי אשפה.
שמואל גולן: יש פה סוגיה שכל הזמן עולה, והיא של כלי אצירה שחסרים במקומות מסוימים.
שמואל גולן: ישנם אזורים שנקראים אזורים שהם יצרני אשפה יותר מכל מקום אחר.
שמואל גולן: העובדה היא שתמונה כזאת כמו שרואים אותה פה – שלא אנחנו הבאנו אותה – היא תמונה שמצאנו אותה בהרבה מקומות, והיא משקפת את זה שאו אין מספיק כלי אצירה, או שלא מבצעים שם איסוף בתדירות.
שמואל גולן: אנחנו אומרים את זה פה.
שמואל גולן: גם קשה לקבל את תשובת העירייה שהיתה בזמנו - וזה היה כבר בתקופתך - והיא שבחלק מהמקומות קשה מאוד לשים כלי אצירה כי התושבים מתנגדים.
שמואל גולן: זו תשובה שאנחנו קיבלנו מכם פה בתוך הדוח בחלק מהמקומות.
שמואל גולן: זה נראה קצת תמוה שתושבים מתנגדים.
שמואל גולן: אני יודע שמפעם לפעם עושים חגיגות ושורפים כלי אצירה.
שמואל גולן: כלי אצירה זה מילה עדינה לפחי אשפה - זה צפרדעים, זה הכול.
שמואל גולן: אם כן, זה התחום הראשון.
שמואל גולן: אני מזכיר שחלק מהמקומות שאנחנו מציינים פה הם מוקדי תיירות.
שמואל גולן: אני רוצה לציין את הכותל כמקום נקי ומסודר.
שמואל גולן: אם תיקחו דוגמה מהכותל, ותיישמו אותה במקומות אחרים שהם אתרים ומוקדי תיירות, אני חושב שבעניין הזה יהיה תיקון ושיפור של המצב.
שמואל גולן: הדבר השני הוא מה שנקרא ניקיון המרחב הציבורי.
שמואל גולן: אנחנו עשינו המון סיורים בעיר המזרחית, בעיר המערבית, בכל המקומות האלה.
שמואל גולן: יש לנו מקומות שהתדירות היא נמוכה מאוד.
שמואל גולן: יש מקום שצריך לעשות עבודה שחורה, ולקרצף את כל הגרפיטי שאנשים מלכלכים.
שמואל גולן: יש תמונות בתוך הדוח שלנו שמשקפות מקומות מאוד מאוד בעייתיים.
שמואל גולן: צריך לעשות יותר, ולהשקיע במקומות ציבוריים פתוחים: גנים, פארקים, שטחים פתוחים.
שמואל גולן: אני מזכיר עוד הפעם נושא שהוזכר גם בדוח הקודם, והוא הנושא של טיפול בגרוטאות שלא קיבל עדיין תשובה הולמת.
שמואל גולן: יש מחלוקת פנימית בתוך העירייה לאיפה מפנים, ומה עושים עם זה.
שמואל גולן: אבל, כל מכונית כזאת היא עדיין אחריות של הרשות המקומית.
שמואל גולן: בדוח הבאנו כל מיני דוגמאות לרכבים שכנראה נמצאים שם, ואני לא יודע מאיזה תקופה.
שמואל גולן: אני חייב להדגיש שהמצב בעיר המזרחית הוא לא טוב, אני לא רוצה להגיד בכי רע.
שמואל גולן: המצב הוא לא טוב בחלק מהמקומות בגלל המבנה הטופוגראפי, ובגלל צורה כזאת או אחרת.
שמואל גולן: האשפה מתגלגלת ברחובות.
שמואל גולן: בכלל, הרחוב לא מטופל בצורה נכונה.
שמואל גולן: ברגע שאין מדרכות, ואין כבישים, ויש את כל - - -
יאיר מעיין: אמרת את התשובה.
שמואל גולן: בסדר, צריך לתקן את זה.
שמואל גולן: זה תפקיד העירייה.
יאיר מעיין: הממשלה.
שמואל גולן: אנחנו תיכף נגיע לממשלה.
שמואל גולן: אנחנו מדברים על עירייה.
מבקר המדינה מר מיכה לינדנשטראוס: לא הכול ממשלה, יש גם עירייה.
שמואל גולן: במידה מסוימת – ואנחנו כתבנו את זה בספר, וזה מילה שהיא לא קלה להגיד – במידה מסוימת העירייה מתרשלת בתפקידה בטיפול בחזות העיר בעיר המזרחית בחלק מהמקומות.
שמואל גולן: אני מבקש לקחת את זה לתשומת לב.
שמואל גולן: בחלק הארגוני – אני לא רוצה לפרט כאן את כל הדברים.
שמואל גולן: אבל, בחלק הארגוני והתפעולי לא הצבתם לעצמכם עדיין יעדים.
שמואל גולן: אני שמעתי לאחרונה את ראש העיר בתקשורת שהוא רוצה לעשות איזה מבנה ארגוני חדש, כי כרגע עובדים בנפות, ואולי לעבור למצב אחר.
שמואל גולן: יכול להיות שזוהי התשובה, אבל צריך לבנות את זה בצורה הרבה יותר טובה.
שמואל גולן: אין פה עניין של בקרת איכות.
שמואל גולן: מפעל כזה גדול שנקרא תברואה שמעסיק היום למיטב ידיעתי כמעט אלף איש בעירייה, זה דבר שצריך לבנות לו מנגנונים של בקרת איכות.
שמואל גולן: את הדברים האלה חייבים לעשות, כי אחרת בחלק מהמקומות נעשית עבודה לריק.
שמואל גולן: יש לנו פה טבלה שלמה של ליקויים שאין טעם שאני אקריא אותם כי אני רוצה לקצר.
אופיר פינס-פז: תן אחת או שתיים דוגמאות בולטות.
שמואל גולן: למשל, קביעה של מדדי ניקיון, ולפני דקה אמרתי מעקב אחרי רמת ניקיון שלא תוקן.
שמואל גולן: לא תוקן נושא של אכיפה וצווי ניקיון, או צווי ניקוי – אמרנו את זה.
שמואל גולן: יש סמכויות היום, יש חוק ניקיון.
שמואל גולן: יש סמכויות לעירייה, והיא יכולה להפעיל את הסמכויות האלה.
שמואל גולן: אם היא פשוט תשתמש בעניין הזה ותפעיל את החוק הזה במידה מסוימת, זה גם יכול להכניס לקופתה כסף נוסף.
שמואל גולן: אבל, זה לא תוקן.
שמואל גולן: כל מה שאמרתי קודם, הסוגיה של הגרפיטי שכנראה לא תוקנה.
שמואל גולן: לא תוקן מה שאמרתי קודם בנושא של הפחים, עשבייה שוטה בחלק מהמקומות.
שמואל גולן: חבל שאני אקריא פה את כל הרשימה.
שמואל גולן: חלק מהדברים הם דברים שאנחנו אמרנו אותם בדוח הקודם, ויש פה טבלה שלמה מה תוקן, ומה לא תוקן.
שמואל גולן: מה שכבר תוקן כבר ציינתי קודם, ולכן צריך לעשות את זה.
שמואל גולן: בתחום האכיפה – גביית הקנסות שלכם נמוכה מאוד בעניין הזה.
שמואל גולן: לא ברור לי למה.
שמואל גולן: אתם מהר מאוד מגיעים להסדרי טיעון, ומהר מאוד - - -
אופיר פינס-פז: קנסות על מה?
שמואל גולן: על לכלוך.
שמואל גולן: יש להם סמכות להפעיל קנסות.
שמואל גולן: יש חוק היום, חוק הניקיון.
שמואל גולן: אנחנו מדברים היום רק על ניקיון, לא מדברים על דברים אחרים.
שמואל גולן: לפעמים בדברים האלה מגיעים להסדרי טיעון, לפעמים הנאשם לא מגיע.
שמואל גולן: לפעמים הם לא מממשים, ולא הולכים על זה.
שמואל גולן: זה חבל משום שזהו כלי שקיים היום.
שמואל גולן: סך הכול, בשורה התחתונה, אם חל שיפור בנושא של פסולת בניין שגם הוא היה נושא כבד מאוד, עדיין יש מקומות שהם מלוכלכים.
שמואל גולן: כפי שאמר המבקר, אנחנו מדברים על עיר בירה, אנחנו מדברים על מוקד תיירות שיש בו הרבה מאוד תיירים מידי שנה.
שמואל גולן: צריך לתת את הדגש במקומות האלה לפחות, ולנקות אותם, כי במקומות מסוימים העיר מלוכלכת.
יואל חסון: ראש עיריית ירושלים, בבקשה.
ניר ברקת: בוקר טוב לכולם.
ניר ברקת: אני רוצה להתחיל בלהודות לביקורת, ולהגיד לכם שאנחנו ראשית מקבלים את הביקורת.
ניר ברקת: לעיריית ירושלים יש עניין מאוד גדול לשדרג את הקשר עם מבקר המדינה.
ניר ברקת: עשינו את זה עם מבקרת העירייה, ואנחנו משתדלים מאוד לסגור מעגלים הרבה יותר מהר מלחכות לדוח ביקורת של שנה קודמת.
ניר ברקת: כמו כן, לנסות לעבוד כמעט און-ליין עם המבקרת.
ניר ברקת: אני מברך על סוג כזה של קשר גם עם מבקר המדינה.
יואל חסון: מכיוון שאני יודע שהביקורת היתה עוד כשהיית בתחילת דרכך, או לפני זה - - -
ניר ברקת: כן, זה טרם.
ניר ברקת: זה לקדנציה הקודמת.
ניר ברקת: אבל, זה לא חשוב.
יואל חסון: עכשיו אתה נושא באחריות לתקן את זה.
ניר ברקת: זה מה שאני רוצה להגיד.
יואל חסון: אולי תספר לנו מה מצאת ומה גילית כראש עירייה חדש.
ניר ברקת: אני מעדיף לדבר על התיקונים שאנחנו רוצים להכניס מאשר להסתכל אחורה.
ניר ברקת: אני חושב שזה יותר ענייני, ויותר מכובד.
ניר ברקת: בוא נסתפק בזה שאני מקבל את הביקורת.
ניר ברקת: אני רוצה לדבר קודם כל על מה העירייה יכולה לעשות, ואחרי זה נדבר במה הכנסת והממשלה יכולים לסייע לנו כדי לעשות את עבודתנו.
ניר ברקת: אני מסכים להגדרה שהאחריות היא ברשות המקומית.
ניר ברקת: אבל, זה לא מנער את הכנסת ואת הממשלה מלסייע לנו, בעיקר במשאבים שהם היום במחסור מאוד מאוד גדול בעיר.
ניר ברקת: אבל, אני רוצה להתחיל בשינויים.
ניר ברקת: כשאני הסתובבתי בעיר, ויצא לי לעשות מספר מבצעי ניקיון כבר בקדנציה הקודמת, מסתבר שבעיר ירושלים ישנם 35 אגפים, וכל אחד מהאגפים מתוחם אחרת.
ניר ברקת: עבודת הניקיון בעיר ירושלים היא בעיקר עבודת מטה.
ניר ברקת: יש לך את אגף תברואה, גינון, בשיפור פני העיר סדרה נוספת של כל מיני נושאים.
אופיר פינס-פז: לא הבנתי מה זאת אומרת אגף מטה.
אופיר פינס-פז: האם בעיריית ירושלים זה לא יורד עד רמת השכונה?
ניר ברקת: אין פיקוד, יש רק מטה.
ניר ברקת: אין אחראי אזור.
ניר ברקת: בירושלים כל העיר היא כמכלול.
אופיר פינס-פז: רק chiefs ,no Indians.
אופיר פינס-פז: כלומר, אין אינדיאנים.
ניר ברקת: בדיוק.
ניר ברקת: המשמעות היא שכשאתה מסתובב על מדרכה, ועל אזור מסוים, התברואה אחראים על הכביש, שיפור פני העיר אחראים על הגרפיטי, לשטח הפרטי הפתוח אף אחד לא אחראי, זה התושבים לכאורה.
ניר ברקת: תשפוכת בניין זה פיקוח עירוני.
ניר ברקת: אתה מנסה לגרד את הראש מי אחראי על מה.
ניר ברקת: הדברים נופלים בין הכיסאות.
ניר ברקת: יש פה כשל של המבנה הארגוני בעיריית ירושלים.
ניר ברקת: אנחנו עכשיו בתהליך של עבודת מטה לתחם את העיר בשבעה רובעים.
ניר ברקת: כל רובע הוא פי שלוש יותר גדול ממעלה אדומים.
ניר ברקת: כל רובע הוא אחד משלושים הערים הגדולות במדינת ישראל.
ניר ברקת: מדברים על סדר גודל של 120,000 תושבים בממוצע.
ניר ברקת: ולכן, כשאתה מסתכל על כל רובע כזה, אין היום מישהו שהוא סוגר את המעגל בין כלל האגפים בעיר ירושלים.
ניר ברקת: עם תחילת הקדנציה התוויתי כיוון שהוא כמובן מורכב, אבל הבסיס שלו זה התחלת עבודה ולהרים מפקדים.
ניר ברקת: יש גם מטה, ויש גם פיקוד.
ניר ברקת: שבעה מנהלים אזוריים שכל אחד מהם יהיה אחראי על כל עובדי עיריית ירושלים שפועלים באותו אזור.
ניר ברקת: לטובת העניין התחלנו בפיילוט שעובד כבר חודשיים וחצי-שלושה בצפון העיר.
ניר ברקת: אני חייב לומר שהתיחום הוא הטרוגני.
ניר ברקת: אנחנו עושים פיילוט בצפון העיר, בית חנינא, פסגת זאב, נווה יעקב, הגבעה הצרפתית, עולה למעלה לאזור התעשייה עטרות בקרוב מאוד.
ניר ברקת: אין מילימטר בעיר ירושלים שלא יהיה שייך לאחד התיחומים שהם תיחומים הטרוגניים באוכלוסייתם, ולעיתים בשימושם.
ניר ברקת: החשיבה היא איך לעשות אופטימיזציה לנושא הפיזי בעיר ירושלים, וזה לא רק ניקיון.
ניר ברקת: הנושא הפיזי מתייחס לתשתית כבישים, מדרכות, גינון, כמובן תברואה, כמובן פיקוח על הבנייה.
ניר ברקת: התחלנו כבר מתחילת השנה חשיבה אינטרדסיפלינארית בפעילות העירונית בשטח.
ניר ברקת: כשעושים סיור לוקחים את כל ראשי האגפים ביחד, ופתאום אנחנו מתחילים לסגור את המעגלים.
ניר ברקת: מהפיילוט שכבר עשינו, ועשינו סיכומי ביניים לגבי הפיילוט, המערכת העירונית יודעת שזה יצליח.
ניר ברקת: הנושא הזה כבר נותן את אותותיו, והשינוי במבנה הארגוני הזה הוא שינוי די דרמטי.
ניר ברקת: יש מושג שקשה לתרגם אותו לעברית וזה ה-accountability – האחריותיות.
ניר ברקת: אני רוצה להכניס בתחום של הנושא הפיזי אחריותיות לרכזי האזורים לכל אחד מהרובעים בעיר ירושלים, ואליו אנחנו מכפיפים את כל העובדים באותו אזור.
ניר ברקת: לצד זה, אנחנו מתחילים להגדיר נושאי רוחב עירוניים.
ניר ברקת: עוד לא סוכם סופית מה הם יהיו.
ניר ברקת: אנחנו עושים עבודת מטה.
ניר ברקת: לדוגמה, בכל רובע כזה: צירים מרכזיים, אזורים מסחריים, תחנות אוטובוס, כניסות לעיר ירושלים, עשביות.
ניר ברקת: אנחנו בוחרים נושא רוחב, ובצורה פרו-אקטיבית אנחנו נגדיר יעדים ל-2010 כי הדבר הזה הוא שינוי מבנה ארגוני עם תקצוב לקראת 2010.
ניר ברקת: יכול להיות שחלק מהדברים יתחילו קצת לפני.
ניר ברקת: המטרה שלנו כאן היא להתחיל מערכתית לקדם נושא נושא, ובכך בכל רבעון לתקוף נושא, או סדרה של נושאים בצורה רוחבית בכל העיר עם מאמץ עירוני מרוכז לנושאי רוחב שהם בנתיב הקריטי לתפיסת העיר ירושלים.
ניר ברקת: כנגזרת של כל התהליכים האלה הדבר הבא הוא לבצע תכניות עבודה מסודרות שהן תכניות עבודה רב שנתיות, שנתיות, רבעוניות, וחודשיות.
ניר ברקת: כשאנחנו נשב בשנה הבאה עם שבעה מנהלי אזורים, ונשווה מה עובד ומה לא עובד, וניהול פרוטפוליו של אזורים לטובת העניין, אין לי ספק שאנחנו נוכל עם מידע שמגיע אלינו – ותיכף אני אסביר איך – לנהל את העיר בצורה טובה יותר, ויעילה יותר ממה שיש היום.
ניר ברקת: אני לא מדבר על תוספות.
ניר ברקת: ברור לי שזה דבר שתלוי במערכת העירונית.
ניר ברקת: אנחנו בתהליכים מוסדרים.
ניר ברקת: התהליכים האלה לוקחים תקינה, הם מצריכים מכרזים שאנחנו עומדים לצאת איתם בקרוב מאוד למנהלי האזורים, ושינוי תפיסה עירונית שלוקח קצת זמן להטמיע אותו.
ניר ברקת: אני מאוד מרוצה מהפידבק שקיבלתי עד עכשיו.
ניר ברקת: לבסוף, אנחנו בהחלט מתכוונים לעבוד עם מטרות ויעדים, ולגזור מהם דברים שאפשר למדוד אותם.
ניר ברקת: אני רוצה לתת דוגמה אחת למדד אחד קריטי מבחינתי, והוא שנכון להיום אנחנו מקבלים סדר גודל של 120,000 פניות ציבור בשנה.
ניר ברקת: לצערי, עיריית ירושלים חזרה עד היום לסדר גודל של 15% - 20% מהם.
ניר ברקת: היעד לשנה הבאה הוא 100% חזרה לכל התושבים, ולכל התלונות שפונים אלינו.
ניר ברקת: המטרה היא לקבל את סך הכול התלונות, להבין מה טופל ומה לא טופל.
ניר ברקת: התלונות הן גם בחלוקה לרובעים שעכשיו דיברנו.
ניר ברקת: אנחנו הולכים לשדרג בצורה משמעותית את ההיענות לדרישות הציבור מצד אחד, להיות פרו אקטיביים עם נושא רוחב לעיר כמכלול, ועם השינוי המבנה הארגוני הזה.
ניר ברקת: אני מניח שיהיו לנו כל מיני תיקונים שנצטרך לעשות תוך כדי נגינה בתהליך הזה.
ניר ברקת: אבל, היום אחרי שעברנו כשבעה חודשים בתוך הקדנציה שלי, אני יכול לומר שהמערכת העירונית מבינה את השינויים שאנחנו רוצים לחולל.
ניר ברקת: אנחנו בתהליכים לממש אותו אחרי פיילוט ראשוני של אחד משבעת האזורים.
ניר ברקת: אני מאמין שנוכל לממש אותו - זה הצד של העירייה.
ניר ברקת: בקרוב מאוד יובא לכנסת דיון על תקציב כמכלול, ותקנת ירושלים בפרט.
ניר ברקת: אני רוצה להזכיר לכל החברים שהיום עיריית ירושלים בשקל לתושב לשנה, חצי מתל-אביב.
ניר ברקת: המשאבים שעומדים לנו בעיר ירושלים לחינוך, לתרבות, לניקיון, לתיירות כעיר בירה הם שעל כל שקל בתל-אביב, חצי שקל בעיר ירושלים.
אופיר פינס-פז: למרות שאתם גדולים פי 2.
ניר ברקת: התקציב של עיריית תל-אביב הוא קצת יותר גדול עם חצי תושבים.
אופיר פינס-פז: הרבה יותר שטח.
ניר ברקת: עוד יותר חמור, עוד יותר שטח.
ניר ברקת: זה מקשה עלינו יותר.
אופיר פינס-פז: לא רק תושבים, אלא גם שטח.
ניר ברקת: תקנת ירושלים תעלה בקרוב מאוד לכנסת ולממשלה.
ניר ברקת: אני רוצה להזכיר לחברים שמדינת ישראל במירכאות כפולות כופה על עיריית ירושלים 470 מיליון שקל פטורים לאנשים קשי יום, לאנשים ממשפחות מרובות ילדים שאני חס וחלילה לא רוצה לבטל אותו.
ניר ברקת: אבל, לא יכול להיות שמדינת ישראל כופה עלינו פטורים ב-470 מיליון שקל.
ניר ברקת: פעם היו מענקי איזון, ופעם היה מענק בירה שבא לתת מעל ומעבר לירושלים מעצם היותה עיר בירה לתפקידה הלאומי והבין- לאומי.
ניר ברקת: מענקי האיזון ותקנת ירושלים ביחד היו בשנה שעברה 170 מיליון שקל.
ניר ברקת: זאת אומרת, דפיציט של 300 מיליון שקל אחרי שהמדינה כופה עלינו פטורים.
ניר ברקת: אני רוצה לומר לכם שהדבר הזה שם אותנו במצב קשה.
ניר ברקת: אנחנו יכולים לתפעל את מה שיש, ואני אומר לכם באחריות שיש לנו מה לעשות עם 300 מיליון שקל נוספים - חד משמעית.
ניר ברקת: תפקידה של המדינה הוא לא במימוש, הוא לא בביצוע.
ניר ברקת: המנכ"ל צודק בדבר אחד – תקציב.
ניר ברקת: תקציב עיריית ירושלים, המקורות שלו הם מקורות עצמאיים.
ניר ברקת: אנחנו פועלים להגדיל ולייעל אותם.
ניר ברקת: אבל, בסופו של דבר תקציב זה תקציב, ואנחנו נצטרך את עזרת הכנסת לממש את המטרות שהביקורת רוצה שנתקן אותן.
יואל חסון: קודם כל, מאוד שמחתי לשמוע את הדברים לעתיד.
יואל חסון: אני מאמין שאתה רואה את הדוח הזה כנר לרגליך מבחינת יישומו ותיקון הליקויים, ואמרת את זה.
יואל חסון: אבל, בוא נדבר על הליקויים שהיו.
יואל חסון: אתה לא היית, אבל זה המנכ"ל.
אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, הישיבה התחילה פה מאוחר, ויש לי עוד התחייבות בוועדת הכספים.
אופיר פינס-פז: ואני רוצה ברשותך לומר כמה דברים.
אופיר פינס-פז: קודם כל, אני בהחלט מברך על הדוח, על המעקב.
אופיר פינס-פז: יושב-ראש הוועדה ואני מקדמים עכשיו גם הצעת חוק שגורם מבוקר שלא יעמוד בדוח מעקב, תהיה דרך למבקר לבוא איתו חשבון.
אופיר פינס-פז: אגב, אנחנו כתבנו את זה על גורמים ממשלתיים, לא דיברנו על גורמים עירוניים.
אופיר פינס-פז: צריך עוד לראות מה עושים בהקשר הזה.
אופיר פינס-פז: אבל, בעיקרון יש לנו עניין שלדוחות המעקב של המבקר יהיו שיניים, נקודה.
אופיר פינס-פז: אי אפשר לעשות צחוק מהעניין.
אופיר פינס-פז: אני שותף להערכה כלפיך שאתה עושה כל מאמץ כדי לשפר את מצב הניקיון בירושלים.
אופיר פינס-פז: בלי ספק יש בעיות אובייקטיביות, בעיות תקציביות קשות, בעיות גודל, פריסה.