GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל יונס: החלוקה בדירוג המינהלי בין גברים ונשים התהפכה, כאשר הנשים הן רוב בדירוג הזה.
מיכאל איתן: שלום לכולם, אני שמח לפתוח את הישיבה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מיכאל איתן: אני מאוד מתנצל על העיכוב ועל העובדה שנאלצתם להמתין, אבל כפי שראיתם עסקנו בסוגיה מאוד חשובה, שקשורה גם היא בשטחי המולדת, אפילו בירת ישראל.
מיכאל איתן: חיכיתם, אבל לא שיחקנו אלא השתדלנו לטפל בסוגיה שקשורה בירושלים, בחצר סרגיי.
מיכאל איתן: אני מתנצל בפני כולכם.
מיכאל איתן: אני רוצה לפתוח בהערה פרוצדוראלית.
מיכאל איתן: התכנסנו כאן היום על מנת לקיים דיון בנושא דוח המבקר על פרויקט אקווריה.
מיכאל איתן: הדיון יתקיים במהלך שתי ישיבות; ישיבה ראשונה, מטבע הדברים, תקבל יותר הדגשים של ביקורת, נשמע את דוח המבקר ואת ההסברים שיוסיף בעל פה.
מיכאל איתן: נבקש גם מחברי הכנסת לשאול שאלות ולנסות להבין מה קורה בדוח ומה הפרשנויות שיש לתת לאמירות שונות שנמצאות בדוח.
מיכאל איתן: לאחר מכן נשמע גם גורמים נוספים, ביניהם הכתב משה לוכטמן, שכשפי שאני מבין חשף את הפרשה, וחברת הכנסת אורית נוקד שביקשה ממני לקיים את הדיון.
מיכאל איתן: זה לא שלא היינו מקיימים אותו בלי בקשתה, אבל היא הייתה זריזה מאוד, קשובה מאוד והיא גם מעורבת, בצדק, בהיבטים מסוימים בצד שקשור בבקשה, אבל עדיין בצד הביקורת.
מיכאל איתן: אם נספיק, נשלב בישיבה הזאת גם עמדות של הצד המבוקר, עמדות שחושבות שהביקורת אינה מוצדקת.
מיכאל איתן: בישיבה הבאה נשים את הדגש על העמדות השניות, לפני שנסכם, וזה מהטעם שהיו כאלה שביקשו להופיע אבל לא יכולים היו להגיע היום.
מיכאל איתן: הם טענו שההתראה הייתה קצרה או שנקבעו להם כבר דברים בעלי חשיבות.
מיכאל איתן: פנו אלי שלושה ואמרתי להם שאאפשר להם להתייצב כאן בישיבה הבאה, שאני מניח שתתקיים תוך שבועיים-שלושה.
מיכאל איתן: האנשים שפנו אליי הם היזם רן פקר, ששמו מוזכר בדוח, מזכיר הממשלה - - -
אבשלום וילן: הוא נציג היזמים, לא היזם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא היה היזם ושינה את המעמד, עכשיו הוא נציג היזמים ובעל המניות.
מיכאל איתן: מזכיר הממשלה, עובד יחזקאל, ביקש גם הוא להופיע ובגלל הזמן הקצר סיכמתי אתו שיופיע בישיבה הבאה.
מיכאל איתן: השלישי, שלא פניי אלי באופן אישי אלא כאלה שאמורים להיפגש אתו היום פנו אליי בבקשה שאשחרר אותו, וזה מנהל מינהל מקרקעי ישראל החדש, שמונה לתפקידו לפני שלושה ימים.
חנה פריידין: מלשכת ראש הממשלה עצמו ביקשו לתאם.
מיכאל איתן: אני לא יודע אם צריך להטריח את ראש הממשלה, אבל את זה נראה בהמשך.
מיכאל איתן: אני מבקש לפתוח כעת את הישיבה בדבריו של המבקר.
מיכאל איתן: אני מבקש לומר שמדי פעם אנחנו צריכים לשבח ולעודד את היעילות והמרץ ואת הדוחות שמגיעים אלינו, שמושקעת בהם עבודה עצומה.
מיכאל איתן: אמרתי בישיבה הקודמת: שמבקר המדינה יבדוק.
מיכאל איתן: הוא הפך לקבלן בלתי נלאה לכל דבר, אבל אני גם חס עליו, וכמדיניות, לא כל דבר אני רוצה להעמיס עליו כי לא יוכל לעמוד בכל המשימות.
מיכאל איתן: אני רוצה להודות על העבודה שנעשתה, עבודה מקיפה.
מיכאל איתן: יכול להיות שיהיו לנו הישגים, אבל אני בטוח שהעבודה נעשתה במקצועיות, בהיקף, בהשקעה ובזמן.
מיכאל איתן: כמה זמן הושקע בדוח הזה?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שלושה חודשים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לכם על כך שאנחנו מקיימים דיון בזמן אמת, סמוך מאוד להוצאת הדוח.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש לזה חשיבות גדולה מאוד, כי זמן אמת משמעותו אפשרות לדון בזמן שתהליכים מסוימים עוד לא הסתיימו ואפשר לעצור בעדם ואפשר להסביר במה היו השגיאות שנגרמו - במקרה שלנו שגיאות חמורות - ולעשות את כל המאמץ כדי לנסות לתקן את הדברים או אפילו למנוע אותם מבעוד מועד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לגבי פרשת אקווריה, יש הטוענים שכל הפרויקט כולו הוא מגדלים באוויר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני לא רוצה להיתפס לביטוי כל כך חריף, אבל לנגד עיניי יש מספר שאלות מהותיות, שעוררנו אותן בדוח הביקורת של מבקר המדינה, ויש מענה בדוח הביקורת על טיפולם של גורמים ממשלתיים ממלכתיים בנושא, טיפול שלדעתי לא היה ראוי מספיק בנושאים האלה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הבקרה והביקורת לא הייתה מספקת, ולכן אנחנו נמצאים כאן היום, כדי לקיים את הדיון בנושא הזה שאתה, אדוני היושב ראש, יזמת אתו יחד עם חברי הכנסת, וטוב שהדברים מגיעים לבירור היום ובישיבה הקרובה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יחד אתם נמצאים פה מנהל החטיבה, מר בועז ענר, והצוות הבכיר שלנו שעסק בבדיקת הנושא במשך חודשים והגיע לתוצאות של דוח הביקורת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שלא כמנהגי, לצורכי הישיבה של היום הצטיידתי במספר מסמכים שרציתי להביא בפניכם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: המסמכים האלה, מבחינתנו, מעידים כמאה עדים על הבעייתיות שהייתה בפרשה, והייתה בעייתיות רצינית ביותר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בררתי מתוך ערימות המסמכים את המסמכים הראויים, ואני קודם כול רוצה להביא לידיע
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כם שמדובר בהשקעה שהמדינה התבקשה להשקיע, ויש החלטה עקרונית בנושא הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מדינת ישראל החליטה – החלטה עקרונית, שאושרה - לתת למעלה מ-100 מיליון שקלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: רבותיי, שימו לב; זה נתון משמעותי ביותר, שהמדינה עומדת לתת 100 מיליון שקל לפרויקט הזה ולמעלה מזה, תלוי איך מחשבים את הדולר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מדובר על למעלה מ-30 מיליון דולר, שיש אישור עקרוני.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני קורא את זה מתוך סיכום ישיבת ועדת השקעות בנושא פרויקט אקווריה של אגף הכלכלה שנפגש עם לשכת מנכ"ל משרד התיירות ועם הגורמים העוסקים בעניין הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הם מדברים שם על החלטה של סכום מענק שהוא למעלה מ-30 מיליון -296,000 לפרויקט.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לפי חישוב קר זה למעלה מ-100 מיליון שקלים מתקציב מדינת ישראל.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדבר השני שאני רוצה להביא לידיעת
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כם זה המצב החוקי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הייתה יוזמה בשנת 1998, של היזם עם אנשים נוספים, לגבי הקמת פרויקט על גודל שטח של 5,000 דונם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הפרויקט הזה לפני עשר שנים, וחלק ממנו צריך היה להיות מבוצע על-ידי מדינת ירדן.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הפרויקט הזה נפל זמן לא רב אחרי שהגיע לידיעת המדינה וגורמים אחרים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הירדנים לא היו מעוניינים בנושא הזה והחלק הירדני בוטל.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בסופו של דבר, במאי 2002 נרשמת אקווריה על-ידי היזם אצל רשם החברות ואז מתחיל התהליך, שהוא התהליך אנחנו מבקרים בצורה חריפה בדוח הביקורת שלנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: חוץ מהמענק של 30 מיליון דולר אמריקניים – למעלה מ-100 מיליון שקלים - על חשבון מדינת ישראל יש עוד נושא נוסף, וזה 1,300 דונם אדמה שצריך לקבל הפרויקט ממינהל מקרקעי ישראל, אדמות שנמצאות היום בקיבוץ אילות, שבחזון ציוני למופת הגיעו חבריו לפני עשרות שנים למקום, שתלו שם את הדקלים המפורסמים ועצי התמר המפורסמים שנמצאים במקום וחלקם הגדול מניב פרי שיוצא לחו"ל למכירה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הקיבוץ ושה חיל רב בתחום הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לוקחים 1,300 דונם ללא מכרז ומעבירים אותם, על פי החלטה, ליזם הפרויקט שאנחנו דנים בו, פרויקט אקווריה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: במילים אחרות, 1,300 דונם ללא מכרז ומולו קיבוץ אילות, שעשרות שנים נמצא במקום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: התנועה הקיבוצית מתברכת בקיבוץ הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אנשים באו להתיישב מתוך מניעים חלוציים-ציוניים, ולפתע מוצאים את עצמם שלוקחים להם את אדמתם השתולה ורוצים להקים במקום מיזם תיירותי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מה כולל המיזם התיירותי, בין השאר?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מגרשי גולף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נדמה לי שהמספר נמצא באיזושהי מחלוקת, האם מדובר ב-350 דונם מגרשי גולף או 400 דונם מגרשי גולף, ויש כאלה שמרחיבים ואומרים 700 דונם מגרשי גולף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: איך שלא יהיה, בתוך התוכנית מופיע הנושא של מגרשי הגולף, שהם חלק מהמיזם שאנחנו מדברים עליו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: השאלה הראשונה ששאלנו את עצמנו, והיא השאלה שלדעתי היא הנותנת: כאשר מדינת ישראל נותנת 100 מיליון שקלים ומעלה ליזם, היא צריכה לדעת אם לפרויקט הזה יש רגליים או שמא זה אכן – כמו שיש כאלה שמגדירים - מגדלים באוויר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אז הלכנו אנחנו לעבר כל הגורמים שאפשר היה לאתר, לשאול מה הם חושבים על ההשקעה הזו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הלכנו קודם כול לגברת לימור ניסן, שפונה לשר המסחר והתעשייה, שהיום הוא ראש הממשלה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: באותה תקופה לימור ניסן היא סגנית מנהל מרכז ההשקעות, והיא דנה בעניין לגבי כדאיות הפרויקט.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: במכתב מפורט שיצא באוגוסט 2004, לאחר שהיא ממצה את הבדיקה שלה בעניין הזה, היא אומרת: כדאיות שלילית ליזמים ולמשק.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מצטט: לאחר בחינת כל העובדות הנ"ל ובדיקה קפדנית של נתונים אחרים בבקשה מסתבר כי הפרויקט, לאחר הוצאות מימון ופחת, אינו רווחי, לא ליזמים ולא למשק.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אז היא מביאה עוד דבר מעניין, וזה מספר ממצאים תמוהים – כך כותבת סגנית מנהל מרכז ההשקעות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מצטט: במסגרת בדיקת הבקשה שהגישו היזמים מצאו הבודקים מספר נקודות תמוהות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אחת מהן היא שהיזמים לא ערכו מעולם סקר שווקים משלהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בודקי הבנק לפיתוח הופתעו לגלות שהערכותיהם למספר המבקרים בפרויקט העתידי שיקום וההוצאה הממוצעת לנפש בתוכנית השקעות של מאות מיליוני דולרים התבססו על ניחושים והשערות – ועל זה הולך קיבוץ אילות לתת 1,300 דונם שלו לצורכי הפרויקט הזה.
מיכאל איתן: 1,300 דונם הם לא בדיוק שלו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בחזקתו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: גם כשמסתיים ההסכם זה עדיין בחזקתו, כרגע.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: עכשיו אני הולך הלאה ובודק מה אומר משרד המשפטים, שאנחנו מאוד מכבדים ומעריכים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מה אומר אגף שומת מקרקעין?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא נכנס לעניין חשוב מאוד - מגרשי הגולף בצפון אילת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מצטט את שמאי המקרקעין המחוזי, שכתב את זה מטעם משרד המשפטים, אגף שומת מקרקעין.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא אומר: לעניין השימוש בגולף, גם כאן יש לא מעט פליאה מצדי מכיוון שכמעט כל גורם אתו שוחחתי בעניין, כולל אנשי מקצוע ויועצים בתחום, טוענים שניצול זה איננו רווחי לרוב, ובדרך כלל רק מעמיס הוצאות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בדרך כלל משתמשים בו באזורי מגורים על מנת להעלות את שווי הדירות למגורים, אבל כאן אין ליזמים נכסי מגורים או מלונאות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האם יש מקום להקצות 850 דונם מאדמות המדינה, אפילו אם זה בדמי שימוש זמניים, עבור מטרה שכנראה לא תתרום לשווי הפרויקט, אלא רק תקטין את סיכויי הרווחיות שלו?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש רק לציין כי ידוע שכל פארק בסדרי גודל כאלה נוהג לשמור לעצמו עתודות קרקע לצורכי התרחבות, אך למטרה כזו אולי יש מקום לחשוב על פתרון אחר – הכוונה לגולף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נלך הלאה, לעוד מישהו בעניין הזה, שפונה למשרד המשפטים אגף שומת המקרעין, וזוהי חברה בשם TSL ייזום וניהול פרויקטים תיירותיים, שכותבת חוות דעת ביולי 2005.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זו חברה שמתמחה בנושאים האלה, של פרויקטים תיירותיים.
מיכאל איתן: מי הזמין אצלה חוות דעת?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שמאי המקרעין המחוזי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: היא מתייחסת להשפעה על התזרים מכל מה שקורה בעניין הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כתוב: בנושא ההכנסות לעומת ההוצאות של מרכז הקונגרסים, הגולף והאמפיתיאטרון, להלן התייחסותנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוצאות של מרכז הקונגרסים ומגרשי הגולף, כפי שחזרנו והדגשנו הן בעל פה והן בכתב, שני האלמנטים הללו אינם אלמנטים רווחיים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הכללתם בפרויקט נעשתה משיקולים של משיכת קהל, בהיותם תומכי שוק מובהקים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ואז אומר המומחה: לכן הרווחיות של הדבר הזה היא בסימן שאלה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא שוב מחזק את חוות הדעת שהיו קודם לכן.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש גם את הבנק לפיתוח התעשייה, וגם שם כאשר בדקו את הפרויקט הזה – על הפי המסמכים שקיבלנו - הטילו ספק ברווחיות העניין ובהשקעה הזו, שמדינת ישראל צריכה להשקיע למעלה מ-100 מיליון שקלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נקשר כאן קשר עם שר המסחר והתעשייה, זה לא שנוי במחלוקת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מה ששנוי במחלוקת זה אם הקשר היה אינטנסיבי או לא.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מודיע לכם שיש בידינו התכתבות משמעותית ביותר שהקשר בין ראש הממשלה – ובועז יפרט את זה – לבין היזם היה קשר אינטנסיבי ביותר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אכן, עסקנו גם בסיליקה דימונה, יש פעם בין המקרה הזה לבין סיליקה דימונה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בסיליקה דימונה היזם פנה לעורך הדין מסר, ועורך הדין מסר הוא זה שתיווך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הנושא הזה נמצא כרגע בבדיקה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה ולא אגע בו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שם מדובר בעשרה מיליון שקלים, פה מדובר ב-100 מיליון שקלים מכספי מדינת ישראל, מכספי משלם המסים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: איפה נשמע כדבר הזה?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לכן, אני רוצה לסיים את דבריי בכך שבזמנו היועץ המשפטי לממשלה הגיש חוות דעת לשר המסחר והתעשייה דאז, שבה הוא מפנה את תשומת ליבו לכך שאסור לשר ולגורמים אחרים להתערב בשיקולים מקצועיים של מרכז ההשקעות, שצריכים להיות בלי השפעה של גורם שאיננו גורם מקצועי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זו הייתה ההחלטה, וזו גם עבירה מבחינת התקשיר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אסור לעובד מדינה לבוא לאדם שאיננו עובד מדינה ולומר את דברו בנושאים מקצועיים, כמו למשל איפה המדינה צריכה – במקרה הזה – להשקיע כספים, האם זה רווחי או לא רווחי, מה השיקולים ומה המדיניות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש על כך חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה.
מיכאל איתן: השאלה מה הייתה ההתערבות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בבקשה, ובזה אסיים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני קורא את המכתב האחרון: יום שני, 14 ביולי 2003, מופנה למר מר שמואל מרדכי, מנהל מרכז ההשקעות, משרד התמ"ת, ירושלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הנדון: פרויקט אקווריה בעיר אילת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שמואל שלום, בהמשך לשיחתנו הטלפונית בעניין פרויקט אקווריה סוכם כי התהליך כולו יסתיים, על שני מישוריו הבאים, עד סוף חודש אוגוסט 2003.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: א.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אישור הפרויקט כמפעל מאושר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מתן מענק כנדרש.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אבקש לקדם את העניין במהרה ולקבל עדכונים שוטפים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: חתום: עובד יחזקאל, יועץ השר, לשכת ממלא מקום ראש הממשלה, שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מיכאל איתן: זה מבטא את כלל ההתערבויות?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זה מבטא חלק מההתערבויות, בועז ישלים.
בועז ענר: אפשר לומר פרויקט אקווריה כמשל, כי דרך הפרויקט נחשפת שיטה ועולות סוגיות מהותיות לגבי המינהל הציבורי.
בועז ענר: שאלה אחת היא שאלת העצמאות של הדרג המקצועי של מרכז ההשקעות, והיועץ המשפטי לממשלה קבע פה מסמרות ברורים.
בועז ענר: הדרג המקצועי הוא בין-משרדי, הוא חייב לעשות את עבודתו המקצועית לפי מיטב שיקול דעתו ולהחליט החלטות של כדאיות כלכלית זו או אחרת.
בועז ענר: אין פה מקום להתערבות.
בועז ענר: עולות פה גם שאלות של תקשיר; עולות שאלות של תפקיד השר ועוזריו בשיטה של התערבות נקודתית.
בועז ענר: גם יש טענות על ביורוקרטיה, לא זו השיטה לטפל בביורוקרטיה.
בועז ענר: אתחיל בחובת הזהירות של המינהל הציבורי.
בועז ענר: במקרה של אקווריה זה הרבה יותר מ-100 מיליו שקלים, כי עולות פה החלטות מאוד גמישות.
בועז ענר: מרכז ההשקעות נוכח לדעת מסדרה של פגישות שהפרויקט לא כדאי, לא למשק המדינה ולא ליזם או, לפעמים, זה על גבול של כדאיות.
בועז ענר: מצד שני, מדינת ישראל באה להכריע על מענק של 100 מיליון שקלים, סכום לא מועט מתקציבו של מרכז ההשקעות, על חשבון פרויקטים אחרים.
בועז ענר: מדינת ישראל נותנת 1,300 דונם בפטור ממכרז, דבר שהוא די חריג.
בועז ענר: מדוע נותנים 1,300 דונם בפטור ממכרז?
בועז ענר: כי אומרים שזה פרויקט תיירותי שצריך לקדם, ואילת בבעיות.
בועז ענר: אכן כך, אבל - - -
מיכאל איתן: דרך אגב, מה קרה עם הטרנזקציה הזאת – היא בוצעה?
מיכאל איתן: איפה היא עומדת?
בועז ענר: יש הליכים לקראת הסכם חכירה, זה עדיין לא נסגר.
מיכאל איתן: יש כבר הערכת שמאי על הקרקע?
בועז ענר: יש הערכת שמאי על שווי הקרקע.
בועז ענר: אם זה לאטרקציה היא שווה כ-100 מיליון שקלים.
שמעון עמר: 250 מיליון.
בועז ענר: אם מדובר על כל הקרקע.
בועז ענר: מה הבעיה בקרקע בפטור ממכרז לפרויקטים תיירותיים?
בועז ענר: הניסיון של מינהל מקרקעי ישראל על פני הרבה פרויקטים מלמד שאפילו אם כתוב בהסכם שהקרקע תוחזר, הניסיון מלמד שהקרקע לעולם לא חוזרת.
בועז ענר: אז יצא שמדינת ישראל הקצתה קרקע למטרה א' וזה לא תמיד יוצא, ואז באים היזמים או הנושים ואומרים: זה לא יוצא, אז נסב את זה לשימושים אחרים.
בועז ענר: יוצא שהקצו קרקע בערכים נמוכים יחסית לתיירות, אבל זה אם הופך למסחר או בניה אפשר היה להקצות את הקרקע במכרז בערכים כלכליים הרבה יותר גדולים.
מיכאל איתן: אין מצב שפונים למינהל ומבקשים שינוי ייעוד?
יעקב אפרתי: חוזרת הקרקע למינהל.
בועז ענר: מתי זה קרה?
בועז ענר: בפרויקט אחד.
מיכאל איתן: אני שואל שאלות פרובוקטיביות על מנת שהדבר יהיה קצת מאוזן.
מיכאל איתן: ההערה הזאת מאוד מכאיבה לי, כי מה שאומר מבקר המדינה – ואני סומך על דבריו – זה שבהרבה מאוד מקרים בעבר אנשים קיבלו קרקע ממדינת ישראל, והמינהל היה צריך לקחת מהם כי הם הפרו התחייבות, לא עמדו בתנאים, ואחר כך הם נעשו מזה מיליונרים.
מיכאל איתן: זה לא נורא להיות מיליונרים, אבל בדרך ישרה.
מיכאל איתן: כאן, בדרך לא דרך, אנשים התעשרו.
מיכאל איתן: עכשיו המינהל אומר שזו נורמה במדינת ישראל, הוא כבר השלים עם זה.
מיכאל איתן: הוא אומר שהם צריכים להביא בחשבון שכאשר נותנים קרקע וכותבים שאסור להשתמש בה, אלא רק למטרה מסוימת, כבר צריכים להניח כנורמה שכן ישתמשו בה למטרה אחרת.
מיכאל איתן: לכאן הגענו.
מיכאל איתן: כלומר, הקושי והבעיות שלנו מתחילים כבר צעד אחד קודם, שהגענו למצב כזה שכולם כבר בונים על זה, זה מטבע עובר לסוחר.
מיכאל איתן: כתוב שם "סוס", אבל כולם כבר מבינים שמדובר בעדר שלם.
מיכאל איתן: זה חמור מאוד.
בועז ענר: לכן גם חובת הזהירות הרבה מעוד סיבה, משום שמקצים קרקע לפרויקט תיירותי בפטור ממכרז – לפי הנהלים של המינהל ומשרד התיירות – רק כאשר שטחי המסחר לא עולים על 25%.
בועז ענר: חייבים לבדוק את הפרוגרמה של היזם, כי די מהר מתברר ששטח האטרקציות הולך ויורד ושטחי המסחר הולכים ועולים, אבל אם זה למסחר צריך להקצות את זה במכרז למרבה במחיר ולא בפטור ממכרז.
בועז ענר: גם פה יש חובת זהירות רבה של כל דרגי השלטון.
בועז ענר: חובת הזהירות לוקחת זמן, זה לא פרויקט פשוט, ולפעמים באמת אפשר לטעון שהמינהל הוא ביורוקרטי, השאלה איך מתערבים במינהל ביורוקרטי, ועל כך הדוח נותן תשובה.
בועז ענר: לפני כן אני רוצה להפנות תשומת לב וללחצים שהוא מפעיל.
בועז ענר: זה לגיטימי מבחינתו, אבל אני מציג את הצד של מקבלי ההחלטות ושל המינהל, ובאילו לחצים הם נמצאים מול אותן פעולות שעושה היזם דרך הדרג שמקבל החלטות למטה, כלפי הדרג המקצועי.
בועז ענר: אפרוש סדרה של מסמכים, שבהם היזם מפעיל את קשריו ודרג מקבלי ההחלטות יורד כלפי מטה לדרג המקצועי.
בועז ענר: יש מכתב של רן פקר לאהוד אולמרט מ-20.8.2003, עם העתק לשמואל מרדכי, מנהל מרכז ההשקעות לשעבר ולעובד יחזקאל.
בועז ענר: בין היתר, רן פקר אומר: כמו שהקפדתי לאורך כל שנת הפעילות האחרונה בנושא, כך גם הפעם מצאתי לנכון לעדכנך במתרחש, בתקווה שנמשיך לקבל את תמיכתך האישית ותמיכת משרדך הבלתי מסויגת בפרויקט מיוחד וייחודי זה.
בועז ענר: באותה עת ההערכות הן שהפרויקט לא כלכלי.
בועז ענר: זה נשלח עם העתק לשמואל מרדכי, המנהל לשעבר של מרכז ההשקעות.
אבשלום וילן: הוא אמר בטלוויזיה שהוא לא הכיר אותו, פעמיים בלבד בימי חייו הוא ראה אותו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: חבר הכנסת וילן, אין לכך שום אחיזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש לנו צרור מכתבים, צרור פניות, צרור ישיבות שהיו משותפות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש לנו פרוטוקולים של דיונים שהיו גם בכנסת, גם במשרד וגם במקומות אחרים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בעניין הזה הכנו את כל מה שצריך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לביטוי "שתי פגישות בלבד" אין אחיזה במציאות.
בועז ענר: יש פקס מרן פקר לאולמרט ב-21.8.2003, למחרת: שמחתי לפגשך בניו יורק.
בועז ענר: תודה על הגיבוי המלא שנתת לי אישית לאורך כל הביקור, הדרך בה הצגת אותי בכל מקום בנושא אקווריה, שהינו חשוב.
בועז ענר: כל הכבוד.
בועז ענר: 2.8.2004, פגישה עם רן פקר בכנסת, כנראה גם עם אולמרט ודורון שורר, העוזר של אהוד אולמרט, עם שמואל מרדכי ואפרתי; 25.8.2004, פגישה עם רן פקר בנושא אקווריה, עם לימור ניסן, סגנית מרכז ההשקעות, ויעקב אפרתי, יחד עם דורון שורר; באותו יום, דיון עם רן פקר בלשכת השר; 1.9.2004, רן פקר עם אורחים בלשכת השר; 13.1.2005, פקס מרן פקר לאולמרט: שמחתי לפוגשך.
בועז ענר: ובהמשך: בנושא הקצאת הקרקע החליפית לקיבוץ אילות, עזרתך בנדון היא קריטית.
בועז ענר: בהמשך הוא אומר לו: ללא קשר, קראתי בעיתון שאתה מרכיב רשימת חברים חדשה למליאת רשות השידור.
בועז ענר: הנני מוכן לשרת תחת פיקודך.
בועז ענר: לשיקולך.
בועז ענר: מבקש בזאת פגישה אישית עמך בנושא אקווריה.
בועז ענר: יש כמה נושאים שאני חייב לעדכנך, כמו בעבר.
בועז ענר: מכתב מאולמרט לפקר ב-27.1.2005 כמענה:
בועז ענר: אני מבטיחך כי אעשה כל מאמץ כדי למנוע עיכובים מיותרים בהתקדמות התהליכים בגופים שתחת סמכותי.
בועז ענר: העתק: אפרתי, מנהל מרכז ההשקעות, עובד יחזקאל.
בועז ענר: המסר ברור: אל תעכבו.
מיכאל איתן: עצור שניה.
מיכאל איתן: נניח שלרגע אחד אני מנתק את הדמויות כפי שהן מופיעות פה.
מיכאל איתן: נניח שהיום אני רוצה לעשות פרויקט דיסני לנד בראש פינה או מוזיאון ארצי לחקלאות ולתולדות החקלאות במקווה ישראל, שיגיעו אליו מכל גוש דן ותיירים מכל העולם.
מיכאל איתן: נגיד שזה רעיון טוב, עוד אין חוות דעת אבל אני רוצה להתחיל להזיז את הפרויקט הזה.
מיכאל איתן: איך אני יכול לעשות את זה במדינת ישראל בלי שאני מכיר שרים או פוליטיקאים?
מיכאל איתן: מי בכלל ידבר אתי?
מיכאל איתן: אני יכול לשאול גם קצת אחת.
מיכאל איתן: נניח שאני שר החקלאות ובא אלי ואל שר התיירות אדם שאומר שיש לו פרויקט שקשור בחקלאות.
מיכאל איתן: אני, כשר החקלאות, אומר שזה רעיון נהדר.
מיכאל איתן: שר התיירות אומר: זה יביא לנו תיירות.
מיכאל איתן: בא יזם, באים השרים, יש דרג מקצועי, איך אפשר לקדם את זה?
מיכאל איתן: אנשים יגידו שזה פרויקט חשוב, ישאלו את הפקידות: למה זה מתעכב?
מיכאל איתן: למה זה לא רץ?
מיכאל איתן: איפה הדבר הלגיטימי, ובאיזה שלב זה הופך להיות לא לגיטימי, בהנחה שאף אחד לא שיחד אותי ואני באמת רוצה את טובת העניין ואני רוצה לקדם.
מיכאל איתן: אם נתנו לי שוחד או טובת הנאה – זה לא שנוי במחלוקת.
מיכאל איתן: חברי הכנסת מקבלים הרבה פניות.
מיכאל איתן: הרבה פעמים אנחנו מתרשמים שצריך לעזור לבני אדם, ואנחנו לבד מצלצלים לפקידים ואומרים להם: למה אתם עושים כך?
מיכאל איתן: לבן-אדם יש עניין צודק.
מיכאל איתן: אני יכול להביא דוגמאות ממש מהימים האחרונים.
מיכאל איתן: אני משקיע זמן לטפל בהמון דברים כאלה, אז איפה אני בסדר ואיפה לא בסדר?
בועז ענר: תפקיד השרים לקדם את משק המדינה.
בועז ענר: תפקיד השרים לעודד את כל היזמים בתנאים שווים- אם זה כלכלי - אבל את כול היזמים.
בועז ענר: אם אתה פותח מאוד רחב לקשרים, אז יש יזם עם יותר קשרים שהפרויקט שלו פחות טוב, ויש יזם עם פחות קשרים והרעיון שלו מצוין.
מיכאל איתן: אם השתכנעת שהפרויקט הוא טוב, אתה רוצה לעזור ליזם לקדם.
בועז ענר: שים לב שאותה התערבות של עובד יחזקאל היא עוד כשהפרויקט הוא בסימן שאלה - - -
בועז ענר: מה המסר שלנו?
בועז ענר: השרים, תפקידם לעודד את כל היזמים; השרים, תפקידם לראות שהמינהל הציבורי מתפקד בצורה יעילה, בוחן לעומק ובזריזות את כל הפרויקטים ונותן חוות דעת אובייקטיבית והוגנת, שאומרת כדאי או לא כדאי.
בועז ענר: אל לשרים להתערב ולשדר לגורמים המקצועיים: אתם חושבים שזה לא כדאי, אבל אני רוצה שכן תאשרו.
בועז ענר: זה ודאי פסול.
בועז ענר: אם יש תלונה, הוא בהחלט לפנות לראשי המינהל האלה והאחרים ולבקש דין וחשבון, לבדוק אם מקרה אחד הוא לא כמו מקרים אחרים, מדוע זה מתעכב, להגיד: נמנה ועדה, נעשה רפורמה, נקדם הליכים.
בועז ענר: להגיד שהוא רוצה ללמוד מהמקרה היחיד על המכלול, אבל לא להתערב ולשדר שהיזם הזה אהוד עלי ומקורב אלי, אותו אני רוצה לקדם.
מיכאל איתן: לא על זה דיברתי.
מיכאל איתן: שאלתי אם יש יזם שבא עם פרויקט, שהשר והממשלה רואים בו פרויקט בעל ערך, מטבע הדברים נוצרים מגעים לקדם את העניין בין מערכת היזם ובעלי העניין שעומדים מאחוריו לבין השר ואנשי לשכתו, והציר השלישי הוא הפקידות המקצועית.
מיכאל איתן: כך שאני לא עצם המפגשים הם דבר פסול, הם דבר טבעי ומתבקש.
בועז ענר: ובלבד שהמסר הוא בדיקה אובייקטיבית ועניינית ולא לחץ לקדם יזם זה או אחר, כי היו כבר פרויקטים שהיו מגדלים באוויר.
בועז ענר: מדינת ישראל נתנה מענקים והסתבר שהיו כאלה.
בועז ענר: בדוח הזה – וגם בקטע העיתון – מצביעים על שיטה.
בועז ענר: זה אוסם, ידיעות אחרונות - - - תגובת רן פקר ב-6.2.2005: קבל הערכתי על מכתבך התומך והמעודד.
בועז ענר: מסתבר פעם נוספת שאין תחליף ליחס של רצון טוב, היענות, יוזמה וכו'.
בועז ענר: הגענו כמעט לסוף השלב הסטטוטורי ועזרתך האישית בשלב קריטי זה לא תסולא בפז.
בועז ענר: כלומר, בכל שלב הוא רוצה שהשר יתערב ויקדם לו את העניינים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ואלה שתי הפניות ששאלת אותי עליהן.
בועז ענר: העתקים: אפרתי, מנהל מרכז ההשקעות ועובד יחזקאל.
בועז ענר: 14.2.2005, פקס מרן פקר לאולמרט: אני מבקש פגישה קצרה בעניין אקווריה.
בועז ענר: 8.9.2005, מכתב מרן פקר לאולמרט: כאחד שסייע לנו עד כה לאורך כל הדרך אני פונה אליך בבקשת סיוע להשלמת השלב הסטטוטורי.
בועז ענר: 18.9.2005, מכתב מרן פקר לאולמרט: בעניין המענק של 30,000 דולר, אנא הנחיותיך ועזרתך בנדון.
בועז ענר: בסמוך לזה באמת רן פקר מקבל קונססיה ממדינת ישראל, במישור הזה ארחיב בהמשך.
בועז ענר: 27.11.2005 מכתב מרן פקר לאולמרט: לפתע נתקענו על נושא פעוט ערך וחסר משמעות, הגדרת נושא המסחר באקווריה.
בועז ענר: זאת אומרת, כמה שטח המסחר.
בועז ענר: זה לא פעוט ערך.
בועז ענר: הוא מוסיף: הנני מבקש לפוגשך בדחיפות.
בועז ענר: זאת אומרת, בכל מקום שאומרים לו שיש מגבלות והוראות וזה כלכלי או לא כלכלי, יש הליכה לאולמרט על מנת שיתערב.
מיכאל איתן: ומה אולמרט עושה?
בועז ענר: אנחנו רואים את זה אחר כך בפעולות של עובדי המדינה.
בועז ענר: אתן לך דוגמה, עניין הקצאת הקרקע בפטור ממכרז.
בועז ענר: מדובר בפרויקט רווי סיכונים, פרויקט תיירותי שלא יודעים לאן הוא הולך.
בועז ענר: מועצת מקרקעי ישראל, שהיא הגוף המוסמך, קבעה בהחלטה מפורשת שבפרויקטים כאלה היא רוצה את הכסף עכשיו, היוון של שווי הקרקע.
בועז ענר: מדובר פה בכ-100 מיליון שקלים, 30 מיליון דולר.
מיכאל איתן: הוא ביקש 5% בשנה דמי חכירה.
בועז ענר: זה בניגוד להחלטה מפורשת של מועצת מקרקעי ישראל.
בועז ענר: זה בריבית נמוכה יותר מריבית השוק, הוא לא חייב לגייס 30 מיליון דולר.
מיכאל איתן: נדמה לי שבדרך כלל תשלום דמי חכירה על נכסי דלא ניידי יותר נמוכה מריבית השוק.
קריאה: ההיוון יותר נמוך.
בועז ענר: הוא לא צריך לגייס עכשיו 60 מיליון דולר בריבית של השוק, שזה למעשה הוכחת יכולת.
בועז ענר: מדינת ישראל מקבלת מעין פוליסת ביטוח: הכסף כבר אצלי, אני לא יודע מה קורה מחר.
בועז ענר: מחר מסת
בועז ענר: בך הפרויקט, יש נושים - - -
מיכאל איתן: הטענה שלך היא מוצקה.