GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: ברגע שהכנסת הקפיאה את פעילותה, חוק החקלאים ירד מסדר-היום בכנסת הזאת, קרי אנחנו כבר חודש נמצאים במצב שחוק החקלאים לא מאיים על תקציב המדינה לפחות בחודשים הקרובים, והעובדה שהחלטת הממשלה עדיין לא התקבלה והעסק עדיין מוקפא, אני חושב שזאת התנהגות מאוד לא נכונה ולא ראויה מצד הממשלה.
זאב אלקין: זה נכון שהאחריות על תחום התעסוקה היא של משרד התמ"ת, כשם שחינוך הוא בתחום משרד החינוך ומבחינה מסוימת טיפול ביישובי קבע הוא באחריות משרד השיכון.
זאב אלקין: אבל התפקיד המרכזי של מנהלת סל"ע הוא לתכלל את כל המשרדים גם יחד ולתאם ביניהם.
זאב אלקין: מי שהיה צריך להביא להצבעה את הצעת המחליטים של הממשלה זה לא שר התמ"ת, אתו אין בעיה.
זאב אלקין: כולנו יודעים שמי שעיכב את זה היה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שמנהלת סל"ע מייצגת אותו כרגע.
זאב אלקין: מעניין אותי לדעת למה הממשלה עד היום לא הביאה את הצעת המחליטים להצבעה ולמה העסק הזה לא ממריא.
זאב אלקין: זה לא משרד התמ"ת, עם כל הכבוד.
זאב אלקין: משרד התמ"ת היה יכול לקבל החלטה לחזור לתוכנית הישנה, אבל תמיכה בתעסוקטיף זאת החלטת ממשלה, היא לא החלטה של שר התמ"ת.
זאב אלקין: אנחנו תקועים ברמה של משרד ראש הממשלה.
זאב אלקין: זה חוזר בסוף לרענן, שהוא זה שעיכב את הצעת המחליטים אז.
זאב אלקין: אבל היות שאת, צביה, הנציגה הבכירה כאן של רענן, השאלה חוזרת אלייך למה עשו את זה אז ולמה כבר חודש לא חוזרים לזה.
צביה שמעון: אני רוצה להודות לך ששוב מנהלת סל"ע אשמה.
זאב אלקין: לא אמרתי שהיא אשמה.
צביה שמעון: בכל מה שקורה מבחינת כולם מנהלת סל"ע אשמה, וזה בסדר, ואנחנו סופגים את זה כבר ארבע שנים ונמשיך לספוג.
צביה שמעון: תודה רבה.
עזרא אלדר: זה לא היה אפקטיבי.
צביה שמעון: לא אתה מחליט מה אפקטיבי.
צביה שמעון: תעסוקטיף הם קדושים והם בסדר גמור והם עושים עבודה נפלאה.
צביה שמעון: הראשונה שהלכה לטקס כאשר הרב רימון קיבל את הפרס היא אני.
צביה שמעון: אני מעריכה מאוד את הרב רימון ואני מעריכה מאוד את תעסוקטיף.
צביה שמעון: אבל אל תגיד שמממשלת ישראל לא עשתה כלום.
צביה שמעון: שמנו שם מאות אלפי שקלים.
עזרא אלדר: זאת הבעיה, ששמו כסף אבל לא היו לזה תוצאות.
צביה שמעון: אני רוצה לומר שני דברים שלא קשורים לנושא הזה.
צביה שמעון: קרו אתמול שני דברים, אחד טוב ואחד פחות טוב.
צביה שמעון: נתחיל בטוב – 56 זוגות צעירים, בנים ממשיכים, נרשמו למגרשים הגדולים של ניצן.
צביה שמעון: יש עוד קטע של ההגרלה הזאת של הבנים הממשיכים וזה המגרשים הקטנים.
צביה שמעון: 56 בנים נרשמו להגרלה של המגרשים הגדולים, וזה מבחינתי הצלחה וזה יפה מאוד.
צביה שמעון: דבר שני, שהוא לדעתי פחות טוב, הוא יתד 4, שכולכם מקבלים בוודאי את ה-SMS הזועמים והכועסים שממשלת ישראל ומנהלת סל"ע לא עושים.
צביה שמעון: היתה להם הזדמנות להשתחרר ממנהלת סל"ע סוף-סוף ולקבל את העצמאות שהם כל כך הרבה שאפו אליה, והלכנו לתת להם את האישורים.
צביה שמעון: מסתבר שמתוך 40 שלדבריהם צריכים להירשם רק שבעה שילמו את הכסף ורק שבעה קיבלו אתמול את האדמה שלהם.
צביה שמעון: לעומת זאת, פעם נוספת יצאו SMS זועמים שמכפישים בחורה שהיא חולה ועושה במיטב כוחותיה את כל המאמצים לעשות בשבילם הכול.
צביה שמעון: זה עושה לי הרגשה איומה, שמכפישים כך בחורה חולה שעושה את כל המאמצים בשבילם.
צביה שמעון: אני לא מדברת על בחורה ממנהלת סל"ע.
צביה שמעון: הם לא משלמים ולא עושים את מה שהם צריכים לעשות, לא מגישים את הניירות ולא לוקחים את האדמה כדי להיפטר מהצרה שקוראים לה מנהלת סל"ע.
דורון בן-שלומי: דבר נוסף טוב שעבר אתמול הוא תקציב החינוך שאושר.
צביה שמעון: גם תקציב החינוך אושר.
זאב אלקין: על שאלה אחת לא שמעתי תשובה, צביה.
עמירה דותן: צביה לא רוצה לדבר בשם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואנחנו נכבד את הבקשה שלה.
דרורה גורדון: אני מפקחת בשירות עבודה קהילתית מחוז הדרום.
דרורה גורדון: בדרום נמצאות שש רשויות שקולטות מפונים, מה שנקרא "תוכניות התנתקות".
דרורה גורדון: למעשה ליוויתי את קהילת יד-בנימין באותו תפקיד במרכז.
דרורה גורדון: לגבי עולם העבודה והתעסוקה, אני חושבת שמצד אחד היה רצוי לאגום את כל היוזמות, גם תעסוקטיף, ללמוד מהיוזמות האלה וגם מיוזמות אחרות שאנחנו מכוונים אותן ונמצאות במקומות אחרים, ולהסתכל על זה פעם אחת במובן של הכוחות ברמה הארצית לאגום את כל המשאבים ולבדוק מה ניתן לעשות בדרך אחרת.
דרורה גורדון: אני גם מכירה את קהילת גוש-קטיף, עבדתי אתם 18 שנה כמנהלת המחלקה לשירותים חברתיים.
דרורה גורדון: גם מקרוב, בעבודתי היום-יומית, אני חושבת שהכיוון הוא ברור מאוד שיש לעשות כל מאמץ שגורם מרכזי אחד יממן כל תוכנית שתיבדק ותיראה.
דרורה גורדון: כרגע אני מקבלת פידבקים על תעסוקטיף, כמו על "מעברים" בתחומים אחרים וברשויות אחרות, ויש עוד כהנה וכהנה יוזמות שהיה כדאי לבחון אותן מהמקום שאומר:
דרורה גורדון: אנחנו באים עם משאבים, עם למידה מהניסיון, עם קשב רב לאוכלוסייה ולצרכים שלה.
דרורה גורדון: אני רוצה להתייחס לצרכים ולבנות את התוכניות, מצד אחד במקרו בראייה ארצית שאומרת מי נותן את המשאבים, מה התוכנית והסטנדרטים, ומצד שני ברמה המקומית לעשות הבחנה מבדלת מה מתאים לכל מקום.
עמירה דותן: כל מלה שלך בסלע, הדברים נכונים.
עמירה דותן: בגלל זה יש משרדי ממשלה שהיו צריכים לעשות את זה.
עמירה דותן: אני מניחה שאת חלק ממשרדי הממשלה.
עמירה דותן: אפשר היה שמישהו ייקח את היוזמה הזאת, או המשרד שלך או משרד אחר.
צביה שמעון: המשרד שלך מטפל בזה, נכון?
דרורה גורדון: המשרד שלי לא מטפל בנושא תעסוקה, אבל הוא לוקח את היוזמות.
דרורה גורדון: אנחנו עושים היום מיפוי גדול, ותעסוקטיף זה חלק מהעניין, על-מנת להביא את הדברים לכדי מצב של התקדמות.
דרורה גורדון: בתוך קהילת 1,800 או 2,000 – יש ויכוחים על המספרים, אני לא רוצה להיכנס לזה – יש לנו אנשים שבהחלט חזרו לעולם העבודה, כמו שעזרא אמר.
דרורה גורדון: אבל האוכלוסייה שצריך לבנות דברים שמותאמים לה, קרוב ל-50% בנתונים של תעסוקטיף והמיפוי שלנו עם "מעברים" וביוזמות מקומיות, מההיכרות האישית שלי בפירוש מדובר על אוכלוסייה שהיא בגילים 55-65 ואולי יותר, שלא היתה לה שום הכשרה אקדמית או מקצועית לפני כן.
עמירה דותן: אנחנו לא מדברים על בעיה שהתחילה אתמול.
עמירה דותן: הנתונים האלה ידועים לי לפחות במשך שלוש השנים האחרונות.
עמירה דותן: הרעיון הוא יוצא מן הכלל, השאלה היא איך אתם עושים את זה.
עמירה דותן: אין ספק שיש פה גם עבודה בין-משרדית, אבל חלק מהדברים היא יוזמה מהשטח או של דרום או של משרד אל"ף שעובר גם למשרד בי"ת.
עמירה דותן: התמונה ידועה לנו.
עמירה דותן: גם עזרא דיבר עליה וגם דורון דיבר עליה.
דרורה גורדון: אני מציעה שמשרד התמ"ת יבוא – אנחנו נהיה שותפים ונסייע – ויאגום ויבדוק מקרוב את תוכנית תעסוקטיף ואת "מעברים".
דרורה גורדון: אגב, דיברתי עם תעסוקטיף ועם "מעברים" והם מוכנים.
עמירה דותן: כולם מוכנים, רק שמישהו יעשה משהו.
דרורה גורדון: אבל לאגום תוכנית שלוקחת את הטוב ביותר והיא בנויה לאותה אוכלוסייה.
עמירה דותן: אני רוצה לומר מה גבולות הגזרה של הדיון הזה.
עמירה דותן: הכנסת מפקחת על עבודת הממשלה, היא לא במקום הממשלה והיא לא מחליפה את הממשלה.
עמירה דותן: כל תפקידנו הוא לוודא שמה שהממשלה הבטיחה אכן התבצע.
עמירה דותן: לכן המעקב שלנו אחרי מה שקורה עם מפוני גוש קטיף הוא מה שאנחנו עושים כאן.
עמירה דותן: יותר מדי זמן, פחות מדי זמן, זה כבר עניין שההיסטוריה תשפוט את כולנו.
עמירה דותן: יחד עם זה, בנושא של תעסוקטיף זאת נקודה מאוד נקודתית, משום שהיו פה החלטות והצעת מחליטים.
עמירה דותן: אני מבינה שמנהלת סל"ע לא מטפלת בזה, התמ"ת לא מטפל בזה, אף אחד לא מטפל בזה, ותעסוקטיף נשאר כמו שהוא נשאר, כולל התעסוקה.
עמירה דותן: תמיד אפשר להרחיב ולומר בואו נעשה עבודה באיגום ולמידה וכו', אבל בואו קודם נראה שהכספים שהובטחו יגיעו ושהדברים ייעשו.
צביה שמעון: מנהלת סל"ע מטפלת בזה אבל זה לא באחריותה.
צביה שמעון: מנהלת סל"ע כתבה את ההחלטה, דיברה, עשתה.
צביה שמעון: לא כל דבר זה באחריות מנהלת סל"ע.
עמירה דותן: זאת אומרת שהפנייה לממשלת ישראל להביא את זה היא לא שלכם.
צביה שמעון: את ואני יודעות.
עו"ד איתי אהרונסון: צריך להבין שבנושא של החלטות ממשלה, כאשר החלטה מוגשת לממשלה על-ידי שר, אם היא של משרד ראש הממשלה היא מוגשת על-ידי ראש הממשלה, אם היא של משרד התמ"ת היא מוגשת על-ידי שר התמ"ת.
עו"ד איתי אהרונסון: החלטה לא מוגשת לעולם על-ידי מנהלת סל"ע.
עו"ד איתי אהרונסון: לכן כל מה שיכולה לעשות מנהלת סל"ע זה לקדם מול אותו שר ולהציע לו ניסוח, ואת זה עשינו מזמן, כמו בהרבה דברים אחרים.
עו"ד איתי אהרונסון: מעבר לזה, אם כן להביא לממשלה או לא, זה עניין שהוא בין השר לבין הממשלה ברמה הפורמאלית לחלוטין.
עמירה דותן: זה אומר שאנחנו כוועדה פונים לשר התמ"ת, עם העתק למנכ"ל משרד ראש הממשלה, שאנחנו מבקשים שהצעת המחליטים שכבר נוסחה תובא מחדש לממשלה.
עמירה דותן: זאת פעולה מספר 1 של הוועדה הזאת, שתצא עוד היום מייד בסיומה של הישיבה הזאת.
עזרא אלדר: נכון שתעסוקטיף צריכה להתעסק בנושא תעסוקה, אבל כשאנחנו נכנסים לבית ואנחנו מוצאים שיש בעיות בחינוך ואנחנו מוצאים ילדים עם סמים, אנחנו לא מנטרלים את זה מהמערכת.
עזרא אלדר: אנחנו מטפלים בכל המכלול.
עזרא אלדר: זאת אומרת שאנחנו גם רווחה ולא רק תעסוקה, ולכן אני חושב, כמו שאמרה עמירה, שצריכים לרכז את כל המשאבים לכיוון משהו בסגנון תעסוקטיף, ותעסוקטיף עושה את זה היום.
צביה שמעון: נראה לי שאתה קצת נסחף.
צביה שמעון: יש גופים מצוינים שמטפלים בזה.
עזרא אלדר: מי?
צביה שמעון: אני לא חייבת לך דין וחשבון.
עמירה דותן: כל אחד יזכור את גבולות הגזרה שלו וגם את מה שאחריותו.
עמירה דותן: נעבור לחטיבה להתיישבות.
עמירה דותן: גם זה נושא שטיפלתם בו במנהלת סל"ע.
עמירה דותן: אני יודעת שהוא טופל נכון מאוד מול החטיבה להתיישבות.
עמירה דותן: גם פה היתה הצעת מחליטים, וגם פה צריכה להיות פנייה של הוועדה, אלא אם אנחנו יכולים להתבשר על דברים חדשים.
עו"ד איתי אהרונסון: לגמרי במקרה, עוד לפני שנקבע הדיון הזה, התקיים בשבוע שעבר דיון שהרבה זמן אנחנו מנסים לקבוע אותו.
עו"ד איתי אהרונסון: חלק מהעניין זה שמנהלת סל"ע דחפה, חלק מהעניין זו העתירה שהוגשה על-ידי מושב קטיף.
עו"ד איתי אהרונסון: מושב קטיף הגיש עתירה בנושא הזה לבג"ץ, ותשובת המדינה לעתירה תוגש בסוף החודש, בתאריך שנקבע על-ידי בג"ץ.
עו"ד איתי אהרונסון: במסגרת מה שחשבנו לכל אורך הדרך כנכון וגם היום, ואמרנו את הדברים גם בישיבה הקודמת, מנהלת סל"ע תחדש את התהליך הזה וביתר מרץ.
עו"ד איתי אהרונסון: יכול להיות שהפעם זה כן יצלח, אבל אני לא יכול לדעת ולא יכול להתחייב לא מה תחליט הממשלה ולא מה תהיה עמדת משרדים אחרים.
עו"ד איתי אהרונסון: אבל בימים הקרובים אנחנו נחדש את ההצעה שלנו, והתכוונו לעשות כך בכל מקרה, והיא על רקע העובדה שיכול להיות שיהיה שינוי חלקה.
עו"ד איתי אהרונסון: זאת אומרת, עמדת מנהלת סל"ע על זה שיש מקום למחיקת החובות היא עמדה נחרצת בהינתן מודל הפיצויים על-פי החוק הקיים.
עו"ד איתי אהרונסון: אם תהיה תוספת גדולה מאוד של הפיצויים, השיקול שהחשב הכללי הצביע עליו בישיבה הקודמת שהתקיימה בנושא הזה, שאומר שיש בעיה עם המסר לציבור כאשר מוחקים לציבור חובות, אז ככל שהפיצויים גדלים השיקול הזה מקבל משקל אחר ויכול להיות שיהיה צורך לשקול את הכול מחדש.
עו"ד איתי אהרונסון: לכן ההצעה שאנחנו מקדמים אומרת להתייחס למשך פרק זמן מסוים לחובות של המפונים כאילו הם לא קיימים לכל דבר ועניין, כולל עיקול שהוטל
עמירה דותן: זה משהו שאתם תחזרו ליזום בימים הקרובים?
עו"ד איתי אהרונסון: זה משהו שאנחנו בימים הקרובים מפיצים בין משרדי הממשלה, ואז נקבל את התגובות של משרדי הממשלה.
עמירה דותן: כלומר לדעתך אחרי חנוכה, תחילת ינואר, כבר נדע תשובה והתמונה תתבהר?
עו"ד איתי אהרונסון: אני מקווה מאוד שכן.
עמירה דותן: אולי 2008 תסתיים עם בשורה.
עופר לאופמן: אולי יקרה נס חנוכה.
עו"ד איתי אהרונסון: עופר, אתם ישבתם בישיבה, אתה מעודכן.
עופר לאופמן: העניין הוא או אפס או אחד.
עופר לאופמן: כרגע הוא באפס עדיין.
עמירה דותן: אני מקווה שנתקדם ויהיו לנו נסי חנוכה ונתחיל את שנת 2009 ברגל ימין גם בנושא הזה.
עוז קדמון: ליוותה אותנו מנהלת סל"ע.
עוז קדמון: ייעדו לנו בשלב הראשון את קיבוץ כרמים, ואחר כך הלכנו לכיוון כרמית, ואחר כך הלכנו לכיוון שוקדה.
עוז קדמון: כל הזמן זה היה בתיאום מוחלט עם מנהלת סל"ע וכל הרשויות.
עוז קדמון: כשהיתה כבר החלטת ממשלה לגבי כרמית בא מנכ"ל משרד החקלאות, עם יושב-ראש מועצה אזורית שדות נגב, מאיר יפרח, והציעו לנו את שוקדה.
עוז קדמון: כל הרשויות אמרו שזה המסלול הכי טוב.
עוז קדמון: זה גם עוטף עזה, זה גם הנגב, זה גם יישוב שנשאר אי-שם בשנות ה-60, תזרמו על העסק הזה.
עוז קדמון: הלכנו, שינו החלטת ממשלה, הלכו על הכיוון.
עוז קדמון: הגיעו בחירות למועצות האזוריות, בנובמבר שנה שעברה, ומאז ראש המועצה לא מדבר.
עוז קדמון: הוא מנתק מגע, לא מוכן ליצור קשר.
עוז קדמון: כל בעיה עניינית היא לא רלוונטית, כי האדם לא הסכים לדון בכלל.
עוז קדמון: אז היום אפשר להעלות 10 בעיות ענייניות כאלה או אחרות, אבל כאשר זה היה על שולחן המשא-ומתן הוא לא היה חלק מהעניין הזה.
עמירה דותן: במקום לחנך את כולם, תאמר לי מה קורה עם הקהילה ועם שוקדה.
עוז קדמון: אנחנו נמצאים בבניין עם כל הסרט שעברנו בבניין.
עוז קדמון: גם סביב העניין הזה בחודש הקרוב אנחנו אמורים לעבור עוד סרט.
עוז קדמון: אנחנו משתדלים מאוד לשתף פעולה, אבל זה מאוד לא פשוט, כי יש משפחות שנכנסו לדירה כזאת ואומרים להם לפנות אותה עכשיו, לעבור לדירה אחרת.
עוז קדמון: יש משפחות שמוכנות, יש משפחות שבשום פנים ואופן לא מוכנות.
עוז קדמון: המצב הוא מאוד לא פשוט.
עוז קדמון: כבר עברנו הרבה משברים בתוך הקהילה, בקשיים גדולים מאוד.
עוז קדמון: זה עבר הצבעה אחת בשוקדה וזה עבר החלטה של הוועד, וראש המועצה שיחק עם פטיציה והעביר עוד החלטת אסיפת חברים.
עוז קדמון: הוא עושה עבודה בפנים של איומים קטנים כאלה ואחרים.
עוז קדמון: ביום שלישי זה יעבור עוד אסיפת חברים.
עוז קדמון: זאת הטענה.
עוז קדמון: לא יכולה להיות התנהלות כזאת.
עמירה דותן: מה עם ועד היישוב?
עוז קדמון: רוב ועד היישוב בעד העניין.
עוז קדמון: בזמנו גם היישוב היה.
עוז קדמון: מופעלים לחצים קשים מאוד.
עוז קדמון: שוקדה יושבת על משבצת של שני סמלי יישוב שיש שם, היא יושבת על תא קרקע הרבה יותר גדול ממה שהתקן שלה.
עוז קדמון: במקומות האחרים מנהל מקרקעי ישראל עושה את הסדר של העניין הזה, ואנחנו היינו מצפים בסיטואציה הזאת שהיה בא מישהו ועושה סדר בעניין.
עוז קדמון: יש איזשהו גבול לדמוקרטיה ולתהליכים ולבירוקרטיה שהעסק הזה מתנהל.
דורון בן-שלומי: מאיר יפרח הוא לא הנושא.
דורון בן-שלומי: צריך לעזור לאנשי שוקדה להחליט החלטה שטובה לעניין.
דורון בן-שלומי: אני לא מצוי בפרטי ההסכם, אבל בתוך מסגרת התקציב של ההסכם יש איזשהו סכום שהוא במזומן ויש סכום שהוא מחיקת חובות יותר מאוחר.
דורון בן-שלומי: אני מבין שבעבר עלתה הבקשה להגדיל את החלק היחסי של הסכום המזומן כדי לתת סוכרייה לאנשי שוקדה, שזה לא מגדיל מסגרת תקציב ובעצם נותנת להם תחושה יותר טובה – יש לכם עכשיו יותר כסף שמגיע לכם בהסכם.
דורון בן-שלומי: אני יודע שהנושא הזה נבחן, ואני חושב שאם היתה בחינה נוספת בעניין הזה זה היה עוזר לאנשי שוקדה.
דורון בן-שלומי: הנקודה הראשונה שצריך היא לעזור לאנשי שוקדה, שיש להם מחר בערב אסיפה, להחליט נכון.
דורון בן-שלומי: יכול להיות שבדבר הזה ניתן לעשות משהו.
דורון בן-שלומי: מנהלת סל"ע יודעת להגיד אם כן או לא, לי אין מושג.
דורון בן-שלומי: אבל אני חושב שזה דבר שבאופן עקרוני שווה לבחון אותו.
דורון בן-שלומי: לפני כשבועיים.
דורון בן-שלומי: עדיין לא קיבלתי עדכון.
דורון בן-שלומי: קיבלתי מכתב נוסף של מנכ"ל משרד ראש הממשלה לאליעזר ברד שאומר לו שהוא אמור לדבר עם שר הפנים בעניין הזה.
דורון בן-שלומי: זה המסלול שאפשר לבוא בצינורות השלטוניים ולכפות לצורך העניין בכלים שיש בעיקר למשרד הפנים על ראש המועצה בנקודות שהוא חייב.
דורון בן-שלומי: משרד הפנים זה כולל גם את הוועדות, גם את הוועדה המקומית, להגיד לוועדה המקומית להתקדם עם הדבר הזה בלי אישור ראש מועצה.
דורון בן-שלומי: אני חושב שאלה שתי הסוגיות שאותן צריך להשלים.
דורון בן-שלומי: אני יודע שהן מטופלות, אבל רק אם ראש המועצה יבין שהמהלך מתקדם גם בלעדיו ושוקדה החליטו חיובי וזה מתקדם בתכנון ומתקדם מבחינת הכסף, זה הסיכוי היחיד שהוא יישר קו.
דורון בן-שלומי: כל סיכוי אחר שהוא מוסרי, חברתי, לחצים ורבנים על פניו לא יעזור.
צביה שמעון: אני אשיב, ואיתי ישלים, כי יש צד רגשי שזה אני, ויש צד משפטי שזה איתי.
צביה שמעון: אם יש קבוצה שכל מה שהם אומרים הם צודקים ולבי נכמר, קבוצה שקשה לי אתה מאוד-מאוד, זאת הקבוצה הזאת.
צביה שמעון: כל מה שאמרנו הם אמרו בסדר.
צביה שמעון: היתה בעיה אחת, שהם רצו חקלאות, ובצדק, כי זה הכיוון שלהם וזה המפעל שלהם ועל זה חיות המשפחות, ומי שלא חקלאי אי-אפשר לתת לו חקלאות.
צביה שמעון: לכן גם הלכנו לפתרון של שוקדה.
צביה שמעון: לדעתי הפתרון של שוקדה מתאים כמו כפפה ליד, ולצערי הרב זה לא הלך עם ראש המועצה.
צביה שמעון: ניסינו בכל השיטות, בכל האמצעים.
צביה שמעון: אין משהו שלא עשינו.
צביה שמעון: עבדנו בשיתוף פעולה, כך שכל מה שהם עשו הוא בתיאום אתנו, וכל מה שאנחנו עשינו זה בתיאום אתם.
צביה שמעון: באסיפה האחרונה ראש המועצה הצליח למשוך אליו את התושבים, והתושבים התבטאו בצורה מאוד לא נעימה.
צביה שמעון: ביום למחרת, כשעוד הגועל-נפש היה באוויר, התקשרו החברים מכפר-דרום ואמרו שהם לא כל כך רוצים את זה, שנחפש להם משהו אחר.
צביה שמעון: הם הוציאו מכתב מאוד מעליב, שאני לא מבינה איך במדינה ישראל, בזמנים האלה, ראש מועצה ויישוב מתנהגים כך.
צביה שמעון: אנחנו עוד מנסים, לא אמרנו נואש.
צביה שמעון: אורי זליגמן הלך לשם, ואנחנו מנסים לעשות איזושהי ישיבה נוספת שלא ישתלטו עליה אנשים שכופים את עצמם.
עמירה דותן: זאת הישיבה של מחר?
צביה שמעון: יהיו שם אורי זליגמן ויוסי ישי, ואנחנו מקווים מאוד שהם ישנו את דעתם.
דורון בן-שלומי: אחרי חתימת ההסכם.
צביה שמעון: לא, עכשיו.
דורון בן-שלומי: בכל מקרה זה אחרי חתימת ההסכם.
עוז קדמון: מה שדורון אומר, אם היה אפשר בתוך העסקה הזאת, בזמן שתשתנה התב"ע, להגדיל בתוך העוגה.
צביה שמעון: עוז, אתה זוכר את השיחה הראשונה שלנו אתם, שהם הסתפקו בקצת והוספנו והם הסתפקו בעוד קצת ועוד ועוד.
צביה שמעון: זה לא ייגמר לעולם.
צביה שמעון: עד שלא יקבלו את כל הכסף ליד שלהם, בלי טיפה לפיתוח, ואז השנאה תגבר ואז הקיטוב יגבר ויהיה איום ונורא.
צביה שמעון: יש גם דברים שבמדינת ישראל לא עושים.
צביה שמעון: לא מחלקים כסף לאנשים, זאת לא אדמה שלהם ולכאורה המדינה היתה יכולה להלאים את זה.
צביה שמעון: אבל באנו לקראתם ואנחנו נותנים להם המון כסף, מה שלא קרה בשום יישוב קולט.
צביה שמעון: לכן יש איזשהו גבול שאנחנו יכולים ללכת לקראת ולעשות כל מה שכולם עשו, כולל כפר-דרום, שכל מה שאמרו להם הם אמרו "אמן".
עמירה דותן: צביה, גם אתם מבינים שעד גבול מסוים אפשר ללכת לכיוון של שוקדה, אבל אם זה לא ילך עד תאריך מסוים אתם מחפשים אלטרנטיבה.
צביה שמעון: כואב הלב, אי-אפשר להחזיק את האנשים האלה יותר.
עו"ד איתי אהרונסון: אני רוצה להתייחס בצד המשפטי למה שאמר דורון, לתת עוד כסף או להקדים תשלומים או להמיר כסף בנושא שוקדה.
עו"ד איתי אהרונסון: כמו שצביה אמרה, כל הגורמים הממשלתיים פה הלכו עם רצון טוב מאוד עם הדבר הזה.
עו"ד איתי אהרונסון: מתחנו את כל הכללים הקיימים בעניין, ואני לא נכנס עכשיו לפרטים.
עו"ד איתי אהרונסון: חשוב להבין שכל הכללים הקיימים וההחלטות, כל דבר שאפשר מתחנו עד הקצה בשביל לתת כמה שיותר ולתת כמה שיותר כסף מזומן ביד.
עו"ד איתי אהרונסון: צריך לזכור שבבסיס לא מדובר פה על קבוצה של חקלאים, מדובר באנשים שלא עסקו בחקלאות, למעט אולי שניים עם היקף קטן מאוד של דונמים, והם מבקשים היום להתיישב שהמדינה מעוניינת מאוד ליישב אותו ולעסוק בו בחקלאות.
עו"ד איתי אהרונסון: אבל לא ניתן לרכוש קרקע חקלאית לטובת אנשים לא חקלאים, זה כלל שהוא היה קיים במדינת ישראל לכל אורך השנים והוא נכון גם אצל המפונים.
עו"ד איתי אהרונסון: כל המאמץ הגדול והסכומים האדירים, מאות מיליונים שמושקעים, מושקעים ברכישת קרקע חקלאית בעבור חקלאים פעילים, ולא ניתן לחרוג מהכלל הזה.
עו"ד איתי אהרונסון: המשמעות של מה שאתה מבקש היום היא לחרוג מעיקרון שהגענו לקצה ולא ניתן לחרוג ממנו.
עו"ד איתי אהרונסון: הסיכום של הדברים הוא שכל תוספת, כל שינוי כמו שאתה מבקש, יהפוך את הפתרון לכזה שהוא לא שוויוני, לא מידתי ולא סביר.
עו"ד איתי אהרונסון: אנחנו בקצה.
עמירה דותן: אני חושבת שגם מבחינה אזרחית זה לא נכון לעשות.
עמירה דותן: מבחינה משפטית יש פה ראש מועצה שלא מדברת אליו החלטת ממשלה, החלטת גופים.
עמירה דותן: כל מה שעשינו, כולל הזמנתו לוועדה הזאת פעמיים, מתקבלת בזלזול אחד גדול.
עמירה דותן: זה שהוא מזלזל, הוא מזלזל.
עמירה דותן: אבל העובדה שזה מונע מאנשים לבוא ולהתיישב, זה לא ייתכן.
עו"ד איתי אהרונסון: אבל בצד הפורמאלי של הדברים לא הוא מונע, התושבים הוותיקים הם אלה שמונעים.
עמירה דותן: בצד הפורמאלי, אבל היו שתי החלטות קודמות.
עו"ד איתי אהרונסון: בשאלה המשפטית אני חייב לעבור לצד הפורמאלי.
עמירה דותן: משפטית אני שואלת אותך לגבי מה היכולות של מדינה להגיד לאותו ראש מועצה לקיים את ההחלטה.
עו"ד איתי אהרונסון: אבל זה לא ראש המועצה.
עו"ד איתי אהרונסון: התושבים קיימו אסיפה, ובאסיפה הם קבעו.
עמירה דותן: התושבים קיימו שתי אסיפות.
עמירה דותן: באסיפות הקודמות ההחלטה היתה לקבל את התושבים של כפר-דרום.
עמירה דותן: זה היה הדיון שבו היינו, ונראה היה שאו-טו-טו הכול נסגר.
עו"ד איתי אהרונסון: אין החלטה כזאת שהיא החלטה תקפה ומחייבת, כפי שנדרש בניהול של אגודה שיתופית.
עמירה דותן: היו פחות מדי אנשים באותה ישיבה?
עו"ד איתי אהרונסון: זה היה יותר ועד, זה לא היה ברמה של אסיפת החברים.
עו"ד איתי אהרונסון: ברגע שזה הגיע לאסיפת חברים, על-פי דרישה של חלק מהחברים באגודה, הם אמרו שהם לא מוכנים שהוועד ינהל את המשא-ומתן, הם דורשים שההחלטה בעניין הזה תהיה של האסיפה.
עו"ד איתי אהרונסון: רשם האגודות השיתופיות אמר שזה הדין ואין מה לעשות, ולכן צריך לקיים את האסיפה.
עו"ד איתי אהרונסון: הוא בעצמו היה מעורב מאוד כדי לנסות לשכנע.
עו"ד איתי אהרונסון: גם מנכ"ל משרד החקלאות היה מעורב מאוד בניסיון לשכנע, אבל בסופו של דבר ההחלטה האם לחתום או לא לחתום היא החלטה של האגודה, ובעניין הזה יש לו אורגן וזאת האסיפה, והאסיפה אמרה לא.
עוז קדמון: האסיפה לא אמרה לא.
עו"ד איתי אהרונסון: נכון, האסיפה התפוצצה, כי הכיוון היה לכיוון של לא.
עמירה דותן: מחר יש אסיפה נוספת, ולאסיפה הזאת יגיעו אנשים נוספים, כולל משרד החקלאות, כדי לשכנע את התושבים ללכת עם הרעיון הזה.
עמירה דותן: בהנחה שהישיבה מחר היא שלילית, מה המסר?
צביה שמעון: נפלה שוקדה.
עמירה דותן: ואז אנחנו מתחילים לחפש מקומות חדשים.
עו"ד איתי אהרונסון: כשעוז אומר בואו נחפש את הדרכים לכפות, אני לא בטוח שיש כלים חוקיים לכפות, אבל גם לו היו כלים חוקיים לכפות, אני חושב שפרק הזמן הוא כזה שההמלצה של מנהלת סל"ע היא להרפות ולא ללכת לכלים כוחניים.
עמירה דותן: אני מסכימה.
עמירה דותן: מה קורה אם שוב מתפוצצת האסיפה הזאת?
דורון בן-שלומי: בשביל זה דאגו שאורי זליגמן יהיה, כדי למנוע פיצוץ וכדי להגיע להכרעה לכאן או לכאן.
דורון בן-שלומי: איתי, אתה מכיר את ההסכם לפרטיו.
דורון בן-שלומי: בגלל שמחר זה קו פרשת מים לכאן או לכאן, לפחות מבחינת אנשי שוקדה, יש לפעמים דברים שוליים.
דורון בן-שלומי: אתה שולח מחר את אורי זליגמן, אתה שולח מחר את יוסי ישי שילך לשם לשכנע.
דורון בן-שלומי: צריך להפעיל כל מה שאנחנו יכולים.
דורון בן-שלומי: ברוך השם יש רצון גדול של מנהלת סל"ע שזה יצליח, ולפעמים יש דברים שוליים שלפעמים רק נראים.
דורון בן-שלומי: אני לא מדבר עכשיו על השלכות כספיות חדשות ופריצת מסגרות, אבל אתה יודע בדיוק שחלק מהדברים שעלו שם הם פסיכולוגיים.
צביה שמעון: דורון, אתה לא יודע.
צביה שמעון: היה עוד דבר ועוד שניים ועוד שלושה ועוד ארבעה, והוספנו להם כסף.
צביה שמעון: זה לא נגמר בדבר או שניים.
עמירה דותן: אני חושבת שהדברים לגמרי ברורים.
עמירה דותן: גם לפסיכולוגיה יש גבולות, וגם לעיניים גדולות יש גבולות.
עמירה דותן: אני מציעה שנחכה למחר, בתקווה שזה ייגמר טוב.
עמירה דותן: אם זה ייגמר לא טוב לדאבוננו הרב, אז יש מקומות חלופיים ושוב נתחיל את כל העניין.
עמירה דותן: אני מחכה ליום רביעי בבוקר, לא בגלל הבחירות לקדימה אלא כדי לדעת מה היה ביום שלישי בשוקדה.
דרורה גורדון: אני רוצה לפרק את הנושא מבחינת מה נעשה ומה קורה היום.
דרורה גורדון: כולם מבינים שהמצב היה קשה, והוא עדיין קשה.
דרורה גורדון: המצב הנפשי המתמשך גם מקשה, אבל נעשות המון פעולות ברמה של המחלקות לשירותים חברתיים, ומייד אפרט.
דרורה גורדון: ברמה הארצית יש חברת "מענים" שעד היום 2,200 אנשים מטופלים במסגרתה ברצף כל הגילאים, מ-12 טיפולים עד 24 טיפולים.
דרורה גורדון: במקרים חריגים ניתנים 36 טיפולים.
עמירה דותן: קיימנו על כך כמה וכמה ישיבות, וביקשנו שפה יהיה איסוף של האינפורמציה ויכולת להתארגן נכון יותר גם כלפי הפרט וגם כלפי הקהילה.
דרורה גורדון: ברמה הזאת אני מציעה שתהיה פנייה לחברת "מענים", אולי דרכנו, אולי על-ידי גורם אחר.
דרורה גורדון: נצטרך לאגום קרוב לשלוש שנים ולבחון את התשומות, את התפוקות ואת התוצאות, ומהן לבחון מה התוצאות ומה התוצרים.
עמירה דותן: אנחנו מדברים על מצב נפשי, ואני לא מבינה מה את אומרת.
דרורה גורדון: בצד הנפשי יש לנו את חברת "מענים" שהיא נותנת את הטיפולים.
מיכאל איתן: מה החברה הזאת?
דרורה גורדון: החברה הזאת היא חברה של פסיכולוגים ועובדים סוציאליים שנותנים מענה.
צביה שמעון: אני רואה את האישה הזאת בפעם הראשונה.
עמירה דותן: היא היתה פה באחד הדיונים.
צביה שמעון: דניאל סטרול דיבר פה הרבה פעמים על "מענים".
דניאל סטרול: אני שמח מאוד לשמוע שהחברה היא חברה.
דניאל סטרול: "מענים" זה גוף שמנהלת סל"ע הקימה, ועל כך גאוותנו.
דניאל סטרול: זה גוף שהוקם כדי לתת מענה לצרכים הנפשיים שהתעוררו בעקבות הפינוי.
דניאל סטרול: לצערי, לא כדי להקניט, אבל סוגיית המשרדים השונים עולה כאן היום בצורה חריפה.
דניאל סטרול: בזמנו אף משרד ממשלתי לא היה מוכן לקחת על עצמו את המטלה הזאת.
דניאל סטרול: אז היתה לנו דילמה האם לפנות למשרד הביטחון, שיש לו גוף שירותים שכזה, או לביטוח הלאומי, שהוא החלופה.
דניאל סטרול: החלטנו שלא נשלח לא לפה ולא לפה ונעשה את זה לבד.
דניאל סטרול: לשמחתי הוקם גוף, והוא לא חברה, שזה השירותים הפסיכולוגיים הקהילתיים של המועצה האזורית שער הנגב.
דניאל סטרול: אנחנו התווספנו על הפלטפורמה הזאת.
מיכאל איתן: האם "מענים" זה ישות משפטית?
דניאל סטרול: כן, היא עמותה.
מיכאל איתן: האם לעמותה הזאת יש הנהלה, דירקטוריון?
דניאל סטרול: אכן כן.
מיכאל איתן: מי היושב-ראש של הדירקטוריון?
דניאל סטרול: אני לא זוכר את שמו, אבל זה לא רלוונטי.
מיכאל איתן: מיהם חברי הדירקטוריון?
מיכאל איתן: מי מינה אותם?
דניאל סטרול: זאת עמותה פרטית שהתארגנה, אבל היא פועלת בחסות מועצה אזורית שער הנגב.
מיכאל איתן: אני שואל מי הגוף שייסד את העמותה ומי המנהל של העמותה ומי יושב-ראש העמותה.
דניאל סטרול: אני חוזר ואומר, זה גוף שהוקם בחסות המועצה האזורית שער הנגב, זה גוף שנותן שירותים קהילתיים, פסיכולוגיים וחברתיים, למועצה האזורית שער הנגב ולא רק להם.
דניאל סטרול: זה גוף שטיפל גם במפוני גוש קטיף בזמן שהייתם בגוש.
דניאל סטרול: זה גוף מקצועי מאוד, הוא נחשב לגוף הכי מקצועי באזור הדרום.
מיכאל איתן: אבל הגוף הזה היה קיים גם קודם.
מיכאל איתן: מנהלת סל"ע התקשרה עם הגוף הקיים.
דניאל סטרול: יצאנו למכרז, והגוף הזה זכה במכרז.
דניאל סטרול: אנחנו מבצעים אתו התקשרות.
מיכאל איתן: על איזה בסיס עושים מכרז כזה?
דניאל סטרול: פונים ומבקשים שירותים מכל מיני גופים.
דניאל סטרול: הכרזנו אילו סוג שירותים הגוף צריך יהיה לתת.
דניאל סטרול: דרך אגב, בצד הפיקנטרי, כאן עובדים גופים שהיו מוכנים להציע שירותים משרוך נעל ועד טיפול נפשי, אבל בסופו של דבר הגוף הזה זכה במכרז.
מיכאל איתן: לא היה עדיף לקחת שניים?
דניאל סטרול: לא.
עמירה דותן: במהלך כל הישיבות הם קיבלו פה מחמאות גדולות מאוד, גם מהתושבים.
דניאל סטרול: כאשר הגוף הזה קם הוא בנה מערך שכיום מונה כ-150 אנשי מקצוע ברחבי הארץ.
דניאל סטרול: היה חשוב שאלה יהיו אנשי מקצוע שמקובלים על המפונים, ולכן זה נבנה ביחד עם אנשי מקצוע מתוך המפונים.
דניאל סטרול: כל אחד מאנשי המקצוע האלה היה צריך לעמוד בדרישות גבוהות מאוד של איזה סוג יכולות טיפוליות יהיה לו.