GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: אתה לא אומר את זה בצורה ברורה, אבל די ברור מה שאתה אומר, שזה לא על סדר היום ואתם הולכים יותר על הפתרון של קבורה רוויה בבית העלמין ירקון.
יהונתן בר סימן-טוב: זה להבנתי.
יהונתן בר סימן-טוב: אני מוכן לבדוק ולחזור עם תשובה על זה.
יואל חסון: אני לא מסכם את הדיון עדיין אבל בעניין הזה אני עושה סיכום ביניים ואומר שאני מבקש שנקבל מכם התייחסות בכתב לגבי מה העמדה של האוצר לגבי בית הקברות ברקת.
יואל חסון: אני מבקש כוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת לקבל התייחסות ספציפית ובה עמדת האוצר ושנקבל זאת ממי שרלוונטי לתת את העמדה.
יואל חסון: אני מדבר על ברקת ואני מבקש את המכתב הזה תוך שבוע שבו תהיה עמדת משרד האוצר לגבי בית הקברות ברקת, שנקרא לו פרוייקט ברקת.
אילנה שפרן: אני רוצה להגיב לדברים של חבר הכנסת אורלב וחבל שהוא לא כאן.
אילנה שפרן: מינהל התכנון ערך כבר תוכנית שמוסיפה אתרי קבורה באזור גוש דן.
אילנה שפרן: התוספת היא תוספת משמעותית ביותר.
אילנה שפרן: הנושא הזה הובא למועצה הארצית בפברואר ושתי דקות אולי לפני הדיון השר לשירותי דת דאז יצחק כהן ביקש להוריד את הנושא מסדר היום, כך שהקידום שלנו נעצר במקרה הזה.
אילנה שפרן: אנחנו מעלים את זה שוב לדיון.
אילנה שפרן: נפגשנו אחר כך גם עם הלשכה המשפטית של המשרד לשירותי דת ואנחנו מעלים את זה בעוד שבוע לדיון חוזר במועצה הארצית.
אילנה שפרן: הכוונה היא להוסיף עשרה אתרים ולעשות רה-ארגון של אתרי הקבורה האזוריים בגוש דן, תל-אביב והמרכז, להוריד אתרים שהם לא רלוונטיים, להוסיף אתרים חדשים שהם כן רלוונטיים ובעצם ליצור פתרונות קבורה לטווח הארוך.
יעקב מרגי: מי שותף לכם לדיונים האלה?
אילנה שפרן: מינהל מקרעי ישראל ומינהל התכנון.
יעקב מרגי: לא מצאתם לנכון לשתף אותנו?
אילנה שפרן: מצאנו לנכון ועדכנו.
אילנה שפרן: גם המשרד לשירותי דת מעורב לאורך השנים וזה לא עניין שהתחיל היום.
אילנה שפרן: היה סקר שנערך כבר ב-2002 על ידי מינהל מקרקעי ישראל והיה בוועדה לענייני קבורה, סקר שמוכר על ידי כולם ואנחנו באמת רוצים לקדם את הנושא הזה.
אילנה שפרן: אנחנו מבקשים את עזרת
אילנה שפרן: כם כדי שזה שוב לא ירד מסדר היום כי באמת הכוונה שלנו היא לזרז את ההליכים האלה.
אילנה שפרן: אנחנו מודעים למצוקה ואנחנו אולי הראשונים שמודעים לה.
יואל חסון: מה עמדתכם לגבי ברקת?
אילנה שפרן: אנחנו בעד ברקת שהוא חלק מהאתרים.
יואל חסון: נציג האוצר, ידוע לי שבחוק ההסדרים אתם הכנסתם את נושא התעריפים של ברקת.
יואל חסון: אם כן, אתם כן בעד ברקת.
יהונתן בר סימן-טוב: נכון.
יהונתן בר סימן-טוב: להבנתי כרגע זה נמצא בחוק ההסדרים וזה יגיע לכנסת.
יואל חסון: כפי שאמרתי, אני רוצה לקבל תשובה תוך שבוע ותתייחסו גם לעובדה שזה בחוק ההסדרים.
אילנה שפרן: בנושא שהעלה כאן מר מנלה, לגבי האתר ברמת אביב.
אילנה שפרן: התוכנית שלנו באמת מבטלת את האתר הזה אבל מר מנלה נגע גם בעניין של הקבורה לשעת חירום.
אילנה שפרן: במסגרת תמ"א 19, המועצה הארצית גם עורכת תוכנית לאתרי חירום שעולה מחר למועצה הארצית.
אילנה שפרן: אם כן, הנושא הזה מטופל ויש אתרים לקבורה לשעת חירום שהם אתרים זמניים כמובן.
יואל חסון: אנחנו כרגע לא דנים בנושא החירום.
2545: אמרה הגברת שפרן שהשר הקודם ביקש להוריד מסדר היום את פתיחת עוד עשרה אתרים לבתי עלמין ואני רוצה לומר שהסיבה הייתה מאחר שהיה דיון משותף של האוצר ושל המינהל כדי לעודד את הציבור שיבוא לקבורה רוויה.
2545: אם יהיו אתרים חלופיים נוספים לקבורת שדה, הם לא ילכו לקבורה רוויה.
2545: לכן הוא ביקש לא לפתוח את בתי עלמין.
יואל חסון: בנושא העידוד של קבורה רוויה, כפי שאמר חבר הכנסת אורלב, אני לא רואה את המדינה מתחילה בקמפיינים לעודד אותה בטלוויזיה או שאיזה סלבס מתחיל לשווק את זה.
יואל חסון: הדרך היחידה לעשות זאת היא לדעתי בעידוד כלכלי או כספי כזה או אחר.
יואל חסון: מצד שני צריך גם להיזהר בדבר הזה.
יואל חסון: חזרתי מטיול בפרו לפני חודש וחצי וראיתי ששם קוברים בקבורה רוויה, לא ברמה שבונים כאן כמובן כי שם זה מזעזע, אבל שם רק אנשים שידם אינה משגת שנקברים במקומות האלו ואני לא רוצה שהדבר הזה יהיה גם במדינת ישראל.
יואל חסון: לכן גם בעניין הזה צריכים להיות זהירים וצריך לראות איך מייצרים את זה כפתרון שוויוני ושווה לכולם ללא הבדלי הכנסה וכדומה.
כרמל שאמה-הכהן: כבוד השר, אדוני היושב-ראש, אני מבין מהדיון שיש לנו בעיה קשה שבעצם אין לה פתרון אלא הפתרון מתגלגל.
כרמל שאמה-הכהן: החובה שאי אפשר להשאיר מת ללא קבורה, היא בעצם הדבר היחידי שנותן לנו פתרון בטווח הקצר.
כרמל שאמה-הכהן: חוזר כאן המשפט שממשכנים את העתיד או מוכרים את העתיד על חשבון ההווה או על חשבון אי תיאום בין הגופים השונים.
אביגדור אוחנה: זה כמעט מופרט.
אביגדור אוחנה: רוב החברות הן חברות פרטיות.
אביגדור אוחנה: הקבורה ברובה מופרטת.
אביגדור אוחנה: יש מועצות דתיות ויש גם עיריות שפועלות בקבורה, אבל המסה הגדולה של הנפטרים בישראל נקברים על ידי חברות פרטיות.
אביגדור אוחנה: פיתוח לא יכול להיות שיהיה באמצעות גופים כאלה כי יש כאן השקעות גדולות שאין בצדן הכנסה.
יעקב מרגי: בהפרטה אתה פשוט תקבל את התוצאה ההפוכה בה אתה לא רוצה.
יעקב מרגי: אם אני הולך להיות גוף עצמאי כלכלי והולך לכלכל את צעדיי בצורה כלכלית, עלויות השטח, עלויות הפיתוח, הכל יושת על המשפחות.
יעקב מרגי: אתה גם לא תוכל להכתיב לי את התעריפים.
2545: בקבורת שדה 250 ובקבורה רוויה בין 1,000 ל-1,500.
יעקב מרגי: אין מציאות כזו כשאתה מפתח.
יעקב מרגי: לא דומה חברה קדישא שנמצאת עם אדמה סלעית לבין חברה קדישא שנמצאת עם אדמה רגילה ואתה תמצא כאן תוהו ובוהו שמי שיסבול מזה יהיה האזרח הקטן.
כרמל שאמה-הכהן: כמה משלמת המדינה עבור כל קבר?
אביגדור אוחנה: סביב 6,000 שקלים מהביטוח הלאומי.
יעקב מרגי: לא על הקבר.
אביגדור אוחנה: זה עבור יום הקבורה ולא עבור הקבר.
יעקב מרגי: ניסו הפרטה, הקדימו אותי ואותך חכמים, אבל זה לא שייך.
2545: בברקת, חלק מהשטחים הם באמת כדי לנסות את שיטת ההפרטה.
אמנון כהן: אני מודה לאדוני על שיזם את הדיון החשוב הזה.
אמנון כהן: אני חושב שזה אחד הדיונים הצרכניים ואני מברך את שר הדתות לשעבר יצחק כהן שהתחיל לעשות רפורמה בכל הנושא הזה.
אמנון כהן: אני מברך את אדוני השר החדש מרגי ואומר לו שאני חושב שצריך לעשות את העבודה כשהיא יותר לעומק.
אמנון כהן: אני חושב שעדיין יש כאן פרצות כאלה כאשר משיתים על הציבור תשלומים גבוהים ביותר.
אמנון כהן: אני מבקש לעשות עבודת חריש כדי לבדוק את התעריפים ואת חברות הקדישא שכל אחת עושה מה שעולה על רוחה וקובעת איזה מחיר שהיא רוצה.
אמנון כהן: היו אלי מספר פניות מתושבים במדינת ישראל שאמרו שלפעמים גובים מהם 30 אלף שקלים ואפילו לפעמים 35 אלף שקלים עבור מקום קבורה.
אמנון כהן: הבנתי שבביקורת התייחסו לכך שבית העלמין סגור והוא סגור כאשר עדיין יש שם 10 אחוזים בהם אפשר לקבור.
קריאה: אחוז.
אמנון כהן: לפעמים אחוז הוא הרבה.
אמנון כהן: אני לא יודע מי מכריז את ההכרזות האלה, אבל אולי יש כאן הכרזות מכוונות ואף אחד לא בודק את עשרת האחוזים הנותרים או את האחוז הנותר בבית הקברות ואז למעשה על גב הציבור פועלים וכבר היו לי כמה אנשים שפנו אלי בנושא.
אמנון כהן: אני חושב שגם נושא הקבורה הרוויה צריך לבוא לידי ביטוי וצריך לבדוק אותו כי גם זה נושא חדש.
אמנון כהן: עמלו כאן הרבה מאוד זמן במשרד ובוועדת הכספים של הכנסת ולכן צריך לבדוק ולבחון אם זה טוב או לא.
אמנון כהן: אם זה טוב, הגזרה צריכה לחול על כולם.
יואל חסון: אנחנו עוברים לשלב ההשלמות כי אנחנו לקראת סיכום הישיבה.
הראל גולדברג: ברשותכם, רציתי להעיר שתי הערות.
הראל גולדברג: מניסיון של השנים האחרונות יש לי רק הערכה ושבחים לחלק לחברה קדישא תל-אביב ולעומד בראשה, הרב מנלה.
הראל גולדברג: יחד עם זאת, מדינת ישראל כמדינה לא יכולה להפקיד את כל הטיפול בהסתמכה על מנכ"ל טוב של חברה קדישא.
הראל גולדברג: מחר יכול להיות מצב לפיו מנכ"ל חברה קדישא תל-אביב אולי לא יהיה אלא ירצה לעבור לתפקיד אחר, ולכן המדינה לא יכולה להפקיד את האחריות לטיפול בכשליש מנפטרי המדינה בידי חברה קדישא אחר.
הראל גולדברג: מנכ"ל המשרד לשירותי דת דיבר קודם על שני תקנים בנושא קבורה במשרד.
הראל גולדברג: בחיבור לדברים שאמר קודם חבר הכנסת אורלב בעניין של רואה חשבון, עם כל הכבוד, הנושא הזה כנושא, כמו שאמר קודם השר, חייב להיות מטופל על ידי ראש אגף שינהל את הכל, שירכז את הכל, חייב להיות סינכרון יחד עם המוסד לביטוח לאומי, חייב להיות צוות מעקב של מינהל מקרקעי ישראל עם משרד הפנים, עם המשרד לשירותי דת וחייב להיות תכנון.
הראל גולדברג: הדברים האלה חייבים להתבצע כדי שיהיה איגום משאבים.
הראל גולדברג: מדובר כאן בנושא שהוא מאוד חשוב.
הראל גולדברג: עבודת המעקב חייבת להיות משותפת יחד עם שמעון נבון מהמוסד לביטוח לאומי.
אברהם מנלה: אני רוצה קודם כל להתייחס למה שאמר הרב פנחסי לגבי 130 המיליון שבברקת ושזה יפתור את העניין.
אברהם מנלה: אני רוצה להזכיר שהרב פנחסי לא התייחס לזה שגם כאשר יקימו את מבנה הקבורה הרוויה בברקת, יצטרכו 2,000 שקלים ליחידת קבר כי אחרת זה לא יהיה כלכלי ואי אפשר יהיה להקים אותה.
אברהם מנלה: זאת אומרת, תעשו את החשבון של 130 מיליון ואחר כך עוד פעם אתה-8,000 כפול 2,000 בברקת וזה במקום בירקון.
אברהם מנלה: זה אותו הדבר ואותה עלות למדינת ישראל ולאוצר.
יואל חסון: אם בנו כבר את המתקנים.
אברהם מנלה: ה-130 זה רק לפיתוח האתר ועוד לפני הקמת המבנים.
אברהם מנלה: לכן ה-130 הם אקסטרה והם לא קשורים להקמת המבנים.
אברהם מנלה: אני אזכיר שחברה קדישא תל-אביב השקיע למעלה מ-100 מיליון שקלים על חשבונה בבית העלמין ירקון ולא לקחה מקופת המדינה אגורה אחת והיא עדיין מוכנה להמשיך ולפתח תשתיות לבית העלמין בלי לגבות כסף מהמדינה.
יואל חסון: אני מקווה שהקדוש ברוך הוא יוריד את הלחץ.
אברהם מנלה: בשורה לחבר הכנסת אמנון כהן שהעלה כאן נושא חשוב מאוד שהוא קברי הגלמודים והמצבות.
אברהם מנלה: הביטוח הלאומי התחיל לממן מצבות לגלמודים משנת 1991.
אברהם מנלה: חבר הכנסת כהן דיבר על אלפים שהם מלפני כן, שלא הוקמו על קבריהם מצבות.
אברהם מנלה: לפני שנתיים הנהלת חברה קדישא קיבלה החלטה שאנחנו במשך השנים, על חשבוננו, נעשה את המצבות האלה.
אמנון כהן: רק באזור שלכם.
אברהם מנלה: רק בשנה האחרונה בחברה קדישא תל-אביב הקמנו 400 מצבות לגלמודים שנפטרו לפני 1991 וזה על חשבון חברה קדישא תל-אביב ללא שום מימון ממשלתי.
אברהם מנלה: אני חושב שאם חברות קדישא האחרות גם יגלו אחריות בנושא הזה, זה יכול לסייע הרבה מאוד.
אברהם מנלה: אני מברך על ההערה הזאת.
יואל חסון: אולי בשטח שלכם ברמת אביב תרימו מגדלי קבורה.
אברהם מנלה: אנחנו בעד, אם מינהל מקרקעי ישראל יסכים.
אברהם מנלה: אנחנו מברכים על ההצעה.
יואל חסון: מר מנלה, תודה לך, באמת נגעת בדברים חשובים.
שמעון נבון: אני רוצה להזכיר לחבר הכנסת אמנון כהן שקיצרנו את משך הזמן ל-90 ימים ולא לשנה.
שמעון נבון: מ-1 בנובמבר 2008.
אמנון כהן: אני הנחתי הצעת חוק.
שמעון נבון: שכנענו את האוצר שהסכים, כך שקיצרנו את משך הזמן ל-90 ימים.
שמעון נבון: לגבי נפטרים שנפטרו לפני 1992, לצערי אין כסף לממן את המצבות.
שמעון נבון: די להזכיר מה שקורה בהר הזיתים, בבית העלמין בצפת, כאשר מדובר בסכומי עתק להקמת מצבות של נפטרים שנפטרו לפני קום המדינה.
שמעון נבון: אנחנו מטפלים עכשיו והבעיה הכי כואבת היא של נפטרים שאין להם בני משפחה ואנחנו מדברים על בני משפחה מדרגה ראשונה, כלומר, הורים, בן זוג או ילדים.
שמעון נבון: אם יש לו אח ולא הקים לו מצבה אחרי 90 ימים, גם אז המוסד מקים את המצבה.
שמעון נבון: מדובר בכ-300 נפטרים בשנה.
יואל חסון: יש לך עוד התייחסות כללית לדיון?
שמעון נבון: המצוקה קיימת.
שמעון נבון: אנחנו שומעים עליה מחברות הקדישא כמו בהרצליה ובעוד מקומות.
יואל חסון: לכם יש נתונים על מספר הקברים הפנויים בישראל?
שמעון נבון: סך כל מקומות הקבורה הפנויים, אי אפשר לדעת אותם וזאת ממספר סיבות.
שמעון נבון: סיבה ראשונה היא שחברה קדישא, כאשר היא מביאה לקבורה ויש בן משפחה או בן זוג שרוכש חלקת קבר, אנחנו לא מדווחים על כך אלא רק לאחר שהוא עצמו הובא לקבורה.
שמעון נבון: לכן אין לנו מידע לגבי כמה מקומות קבורה ישנם.
שמעון נבון: אנחנו יכולים לעשות איזושהי בדיקה כוללת של סך כל הקברים שיש במלאי, אבל עדיין אלה לא נתונים מדויקים.
יואל חסון: היה לנו דיון מקדים ועניין אותנו לדעת אם אנחנו בפלוס או במינוס.
יואל חסון: אתה יודע כמה אנשים מתים בשנה בישראל?
שמעון נבון: כ-38 אלף נפטרים בשנה.
יואל חסון: כמה נולדים?
שמעון נבון: בערך פי שניים.
2545: 60 אלף.
אלי ליפשיץ: אגב, אנחנו מדברים רק על יהודים.
אלי ליפשיץ: לנוצרים יש שיטת קבורה אחרת.
אלי ליפשיץ: אצל המוסלמים, יש מקומות בגליל שם יש מצוקת קבורה.
יואל חסון: הרב פנחסי, אתה אומר 60 אלף נולדים בשנה.
יואל חסון: יש למישהו מידע על המצב בבתי העלמין הצבאיים?
אלי ליפשיץ: אין שום בעיה.
יואל חסון: שם תמיד תהיה קבורת שדה?
אלי ליפשיץ: זה המקום היחידי שאני תמיד מקווה שלא ימותו.
אלי ליפשיץ: תמיד המתים ימותו, אבל בתי עלמין צבאיים בדרך כלל לא מתמלאים ויש מספיק מקום וכאשר יש בעיה, מקצים שטח נוסף.
יעקב מרגי: מניסיון ולא מידיעה – בהיותי ראש המועצה הדתית באר-שבע ושם יש בית עלמין צבאי – להערכתי יש להם תקינה.
יעקב מרגי: כל הזמן חושבים קדימה.
יעקב מרגי: כשבבית העלמין הישן הייתה להם בעיה, הם באו עם נוסחה ועם מספרים וביקשו ממני לתת להם שטח מסוים, ואכן נתתי להם לפי מספר.
יעקב מרגי: לאחר מכן, אחרי כמה שנים, ביקשו לשריין להם בבית העלמין החדש.
יעקב מרגי: משרד הביטחון בקטע הזה הוא יותר מסודר.
יעקב מרגי: תראה איך באוצר מתמודדים עם תקציב משרד הביטחון ואז תבין למה שם אין בעיות.
יורם עבודי: לגבי ברקת.
יורם עבודי: המינהל לקח על עצמו לתכנן את האתר מאפס וללכת לכל התהליך הסטטוטורי, שינוי תוכנית מתאר ארצית ומחוזית ותכנון התשתיות.
יורם עבודי: המינהל העביר את החומר למועצת בתי העלמין, כולל הרשאה להמשך התהליך.
יורם עבודי: זה אמור לגבי ממה שאמר חבר הכנסת אורלב שאנחנו לא תורמים את חלקנו.
יורם עבודי: בהחלט אנחנו תורמים.
יורם עבודי: בברקת פיתחנו במסגרת הוועדה הבין-משרדית מנגנון לתפעול בית העלמין ברקת שאנחנו חושבים שאחרי השקעה של הרבה זמן וכסף לתכנון שלו צריך להקים אותו בגלל שאנחנו חושבים שאסור לשים את כל הביצים בסל אחד וגם כדי ליצור תחרות.
יורם עבודי: לגבי הטענה שחסר שטח לבית עלמין, בג"ץ שהגישה חברה קדישא תל-אביב נדחה בטענה שבית המשפט השתכנע שיש עתודות קרקע ואין מצוקה.
יואל חסון: מר זלצר, שאלה מנחה שאני מבקש שתתייחס אליה תוך כדי דבריך.
יואל חסון: העובדה שראינו שבתשובות אין התייחסות של המשרד לשירותי דת, ואגב, זאת תופעה נדירה.
יואל חסון: חוץ מהביטוח הלאומי שמשיב, אין למעשה תשובה של הגוף המבוקר הראשי.
יעקב זלצר: זאת הסיבה שרציתי להתייחס לדברים.
יעקב מרגי: נתנו תשובה שהם לא רצו לקבל.
יעקב זלצר: זאת בעצם תגובת ראש-הממשלה.
יעקב זלצר: אנחנו באי כוחו של ראש-הממשלה לדוח מבקר המדינה.
יעקב זלצר: את דוחות מבקר המדינה אנחנו מפנים למבוקרים על מנת לקבל מהם את תגובותיהם.
יעקב זלצר: אני אישית דיברתי מספר פעמים עם אביגדור אוחנה ידידי כדי לדרבן אותו להעביר אלינו תשובות.
יעקב זלצר: התשובות שהוא נתן לנו בשלב הראשון הן תשובות שהוא נתן למבקר המדינה.
יעקב זלצר: הוא פשוט החליף את שם מבקר המדינה בשם ראש-הממשלה.
יעקב זלצר: אלה בעצם אותן תשובות.
יעקב זלצר: אנחנו לא מקבלים כל תשובה כי מבקר המדינה התייחס לתשובות האלה והוא לקח אותן בחשבון או לא לקח אותן בחשבון.
יעקב זלצר: אנחנו מבקשים מהגוף המבוקר לענות לדוח עצמו אחרי שהדוח מתפרסם ואת זה, למרות שיחותיי הרבות עם מנכ"ל המשרד לשירותי דת, לא קיבלתי ואני אומר את הדברים בידידות.
יעקב זלצר: היו לנו שלוש שיחות טלפוניות.
יואל חסון: שום דבר לא אישי כאן.
יעקב זלצר: אנחנו לא עונים כל תשובה, גם אם נותנים אותה, כי אנחנו עונים עניינית לדוח מבקר המדינה, כי אנחנו לא רוצים לעקור מתוכן את דברי המבקר.
יעקב זלצר: הוא כתב דוח, אחר כך כל מה שהוא עשה בעצם לא שווה כלום כי הוא הגיב על דוח מבקר המדינה.
יעקב זלצר: לנו יש כבוד למבקר המדינה והערכה, והכוונה שלנו היא באמת לעזור לתרום לתיקון הליקויים וזה בעצם הנושא המהותי.
יעקב זלצר: במקרה הזה של משרד הדתות, לצערי הרב זה משהו יוצא דופן כאשר למרות שיחותיי ושכנועי – וניסיתי לשכנע אותו – לתת תגובות, אפילו שהוא מבטיח לתקן ליקויים, אנחנו נכתוב שהוא הבטיח לתקן ליקויים, לא הסתייע.
יואל חסון: עד כדי כך שהחלטת לא להכניס את זה לספר.
יעקב זלצר: כי אין מה להכניס.
אביגדור אוחנה: צריך לזכור שאנחנו – ואמרתי את זה בראשית דבריי – מקבלים את הביקורת ואין לנו מחלוקת על רוב הממצאים.
אביגדור אוחנה: היו כמה הערות, אבל בגדול אנחנו מקבלים את הממצאים.
אביגדור אוחנה: התגובות שאנחנו הגשנו לדוח מבקר המדינה, למבקר עצמו, היו תגובות בדבר הדברים שאנחנו עומדים לבצע במהלך הזמן הקצר הקרוב.
אביגדור אוחנה: את זה פחות או יותר, עם שינוי ועריכה קצת שונה, הגשנו גם למר זלצר.
אביגדור אוחנה: הוא טען שהוא לא יכול לקבל את זה, אבל הוא הגיש לנו את זה יום או יומיים לפני שהדוח הודפס.
אביגדור אוחנה: זאת אומרת, את התשובה שלך שאתה לא מקבל את התגובות שלנו, הגשת לנו יום או יומיים לפני שהדוח הודפס.
יעקב זלצר: לא.
יעקב זלצר: ממש לא.
יעקב זלצר: הרפרנט הודיע לכם.
אביגדור אוחנה: נמצא כאן היועץ המשפטי.
יעקב זלצר: אני חייב לומר שזה ממש לא מדויק.
יעקב זלצר: חבל שזה כך.
יעקב זלצר: אני אישית דיברתי אתך והבטחת לי אישית תשובות אבל לא נתת לי אותן.
אביגדור אוחנה: אמרתי לך שאנחנו נשתדל להגיב תגובות אחרות קצת, אבל זה לא אותו הדבר.
תומר רוזנר: לשון החוק היא מאוד ברורה.
תומר רוזנר: "על משרד ראש-הממשלה לפרסם את התגובות כפי שהועברו לו על ידי הגוף המבוקר".
תומר רוזנר: אין לו שיקול דעת בעניין הזה.
יעקב זלצר: כפי שהועבר למבקר המדינה?
יעקב זלצר: אותם הדברים?
תומר רוזנר: כפי שהועברו.
ישראל פת: צריך להבין שחלק מהתשובות על הדוח עצמו כבר משולבות בדוח עצמו.
ישראל פת: למשל, תיקוני החקיקה שילבו את זה.
ישראל פת: יש כאן דפים שלמים שמתייחסים לצורך בתיקון חקיקה לצורך פיתוח קבורה רוויה ובסוף, בשורה אחת, כתוב שבינתיים עד להגשת הדוח, תוקנו תיקוני החקיקה הרלוונטיים.
ישראל פת: זאת אומרת שבמהלך העבודה נעשו על ידי המשרד שלנו צעדים לצורך פתרון הבעיות האלה.
ישראל פת: אלה בין היתר התשובות שאנחנו העברנו למשרד ראש-הממשלה, לאגף הביקורת.
צחי סעד: אני מבקש להסב את תשומת לב השר והמנכ"ל לסעיף 21(א) לחוק מבקר המדינה.
צחי סעד: על פי הסעיף הזה על ראש הגוף המבוקר, קרי, השר, למנות צוות בראשות המנכ"ל.
יעקב מרגי: הקמתי כבר שתי ועדות.
צחי סעד: תוך שישים יום, על פי המועדים שקבועים בחוק.
יעקב מרגי: כאמור, הקמתי כבר את שתי הוועדות.
יהונתן בר סימן-טוב: בנושא ברקת, בחוק ההסדרים יש הצעה להסדרת נושא התעריפים אבל לפני השקעה משמעותית מקופת המדינה לפיתוח ברקת, משרד האוצר סבור שיש להסדיר תחילה את נושא התעריפים בכנסת וליצור תשתית רגולטורית להפעלת ברקת.
יואל חסון: זאת תשובתך לשאלתי?
אביגדור אוחנה: הם העבירו הצעת מחליטים שעלות רכישת חלקת קבר בחיים בברקת תהיה 25 אלף שקלים לחלקת שדה.
אביגדור אוחנה: זאת אומרת, זה יותר מפי שניים מאשר בתל-אביב.
יואל חסון: אני מודיע לך שאני לא מסתפק בתשובה הזאת.
יואל חסון: התשובה הזאת לא מספקת את הוועדה ואני מבקש לקבל תשובה בכתב כשהיא מפורטת הרבה יותר עם עמדת האוצר לגבי ברקת כאשר יש התייחסות גם בנקודה.
יואל חסון: ענית לי כאן תשובה שאומרת שתלוי מה הכנסת תגיד וכולי, אבל אני רוצה לדעת את כל התרחישים ואני מבקש לקבל תשובה מסודרת.
יואל חסון: תבקש משרון גמבשו תשובה מפורטת.
יואל חסון: ראשית, אני רוצה לקבוע ולומר שהוועדה מוטרדת מאוד מהדברים שנאמרו כאן על ידי כל הגורמים בנושא הכולל של עתיד הקבורה בישראל או עתודות הקבורה בעתיד.
יואל חסון: הוועדה מברכת את שר הדתות על כניסתו לתפקידו ורואה בו כגורם המקשר והגורם האחראי המרכזי לתפעול כל המערכות הרלוונטיות לנושא של פתרון הבעיות שהוצגו בדוח.
יואל חסון: הוועדה מצפה מהשר להקים את ועדת השרים לענייני קבורה.