GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: הגישה היא גישה שאומרת: בוא נמתין לממשלה שתתחלף, יתקבלו החלטות אחרות, בינתיים הבעיות נמשכות.
שלמה מולה: גם עכשיו אני חושב שזה דבר לא נכון.
שלמה מולה: התנגדתי להחלטות הממשלה רק על 3000 בלבד.
שלמה מולה: אני חושב שלקבל החלטה ושהסוכנות תיקח אחריות טיפולית באתיופיה בצורה ממלכתית עם קבוצה של אנשים שיש – לעולם לא נגיע לפיתרון.
שלמה מולה: זאביק נמצא כאן, משה ויגדור נמצא כאן.
שלמה מולה: הייתה החלטת ממשלה.
שלמה מולה: הייתה בקשה של שותפות של הסוכנות.
שלמה מולה: אני באופן אישי שקדתי להכין תוכנית הכנה לעליה מאתיופיה שהייתה צריכה להיות בצורה כזאת.
שלמה מולה: המגביות היו צריכות לגייס 100 מיליון דולר, מתוך זה 40 מיליון היה צריך ללכת לארץ לקליטה למשך 4 שנים, כ-25 מיליון שקל היה צריך להיות מושקע באתיופיה בהכנה לעליה בנושא עברית, תעסוקה וכן הלאה.
שלמה מולה: יתר הכסף היה צריך ללכת לתוכניות של פקט בקליטה בארץ לפרויקט הלאומי.
מיכאל איתן: הכסף הזה גוייס תחת הכותרת: אופריישן פרומיס.
שלמה מולה: נסענו לאתיופיה, לקחנו אנשים, הכסף גויס, כ-80 מיליון שקל.
שלמה מולה: כמה מתוכו הלך?
שלמה מולה: המגביות באופן ישיר העבירו 500,000 ₪ כל שנה, משהו כזה.
שלמה מולה: בסופו של דבר הסוכנות לא קיבלה אגורה לקליטה ראשונית פה בארץ.
שלמה מולה: 40 מיליון ₪ האלה לא הגיעו.
שלמה מולה: יתר הכסף, ובסופו של דבר, פרצה מלחמה והכסף הלך לשיקום הצפון, נקודה.
שלמה מולה: אני מדבר פה כחבר כנסת.
שלמה מולה: מי שרוצה לצטט אותי יצטט אותי.
שלמה מולה: אני מוכן להביא עובדות.
שלמה מולה: אלה עובדות חיים.
שלמה מולה: לא שאלו את המנהיגות של העדה.
שלמה מולה: לא שאלו את הסוכנות במידה רבה אם הכסף ילך לשם, כן או לא.
מזור בהיינה: זה חומר טוב למבקר המדינה.
שלמה מולה: את הדברים האלה אני אומר לא רק פה, אני אומר בכל מקום.
שלמה מולה: אלו דברים ידועים.
מיכאל איתן: לא שאלו את התורמים, זה הכי חשוב.
שלמה מולה: אלו העובדות.
שלמה מולה: זה מראה על היחס שיש בגישה באיזה אופן צריך לטפל.
שלמה מולה: התוכניות הוגשו לחברי הממשלה, אושרו התוכניות, תוכניות ההכנה לעליה באתיופיה, תוכניות הקליטה בארץ אושרו וכן הלאה.
שלמה מולה: זה מראה על יחס מתנשא לצערי הרב, אבל אלה עובדות חיינו.
שלמה מולה: אני לא מייחס את זה דווקא לאלה שיושבים כאן סביב השולחן הזה.
שלמה מולה: ברגע שקיבלת החלטה מול ממשלת ישראל, התחייבתם לגייס 100 מיליון שקל, לא גייסתם את הכל אבל מה שגייסתם לפחות תנו לקליטה בארץ או תיתנו טיפול נכון לאלה שממתינים לעלות לארץ בצורה ראויה.
שלמה מולה: זה בעניין הכסף.
שלמה מולה: אני חושב גם עכשיו אדוני היושב ראש, אומנם חוות הדעת הזאת עושה איזשהו סדר על החלטות הממשלה על הסתירות הקיימות אבל בשורה התחתונה, אין ברירה.
שלמה מולה: כדי לא להיות אחראים שהמשך התעתועים הקיימים שלא יימשכו ושלא נגרור את הבעיה הזאת בעוד 3, 4, 5, שנים, צריך להשלים את הצעת החוק, לחייב את ממשלת ישראל, אין ברירה, זאת חובתנו.
שלמה מולה: לבוא ולהגדיר את המספר ב-8000 איש, להשלים את הצעת החוק, לחייב את ממשלת ישראל להביא את כל ה-8000, לסגור את הסיפור, להוציא את נקוג' מאתיופיה, אם לא לנתק איתו מגע בצורה כזו או אחרת.
מיכאל איתן: הם מוכנים לצאת.
שלמה מולה: להוציא את הג'וינט מאתיופיה.
שלמה מולה: בסופו של דבר נוכל לבוא ולהגיד: סיימנו את הפרק הזה, אנחנו עוסקים רק בקליטה בארץ.
שלמה מולה: אם לא יהיה באמצעות חוק, ממשלות יתחלפו, פקידים יישארו, ההוא ילך, היא תבוא והבעיה תישאר בעוד 10 שנים, תודה רבה.
מיכאל איתן: חבר הכנסת מזור בהיינה, בבקשה.
מזור בהיינה: כבוד היושב ראש, אתוודה ואומר, לא הספקתי לקרוא את חוות הדעת של מבקר המדינה.
מזור בהיינה: במקום זה קראתי ספרי מוסר על הימים הנוראים.
מזור בהיינה: אני לא מצטער.
מזור בהיינה: בכל מקרה קראתי את הכתבות וכל מדור וכל כתבה וכל עורך וכל בעל מאמר, כאדם, כל אחד כתב מה דעת מבקר המדינה, מה הוא התכוון, פרשנויות, רש"י ותוספות.
מזור בהיינה: את האמת לא מצאתי את ידי ורגלי אבל אני שמח שאנחנו יושבים פה לשמוע דברים כהווייתם.
מזור בהיינה: הנושא של חוות דעת מבקר המדינה זה עניין של מילים איך לקרוא לילד בשמו.
מזור בהיינה: אני מברך שאדוני המבקר נתן לכל הטשטושים וכל הבלגן הזה ברשימה, רשימת פלוני ואלמוני, כמות שאני אישית מתוסכל מכל העניין הזה, עם כל הרצון הטוב באמת לעזור ולסייע.
מזור בהיינה: בשביל לעזור, לסייע לתמוך ולהוביל מהלך כזה ערכי, ואין למעלה ממנו.
מזור בהיינה: במה אנחנו עוסקים פה?
מזור בהיינה: אנחנו עוסקים בחתולים?
מזור בהיינה: בכלבים?
מזור בהיינה: בתעסוקה?
מזור בהיינה: בעבודה?
מזור בהיינה: בקורסים?
מזור בהיינה: אנחנו עוסקים פה בדיני נפשות.
מזור בהיינה: מה טוב ומה נעים שכשעוסקים בנושא כזה לבוא עם דברים מאוד ברורים.
מזור בהיינה: היום ברוך השם אני חושב שהתבררו כמה דברים ואני רוצה לציין שאדוני המבקר נתן צוהר של תקווה ואני אומר לך שאת הדברים שבאת ועשית, אינני יודע מה התכוונת בזה כהחלטה או כהצעה או כהמלצה אבל אני חושב שעם כל החלטה שרירותית של הממשלה, אני לא יודע על מה הממשלה קובעת ועל מה היא מסתמכת ואיך היא מחליטה לומר בצורה נחרצת ביותר: אלה אינם זכאים, לא יכולים לעלות לארץ.
מזור בהיינה: אני חושב שזה לא אחראי, זה נושא מאוד כבד וחשוב.
מזור בהיינה: אתה הגעת אדוני המבקר, מבחינתי זו התקדמות טובה שבאת לפשרה הזאת, קרוב ל-3000 הם זכאים לפחות, וזה גם הוויכוח שלי, ואמרתי את זה גם מעל דוכן הכנסת.
מזור בהיינה: אני לא אמרתי "תעלו".
מזור בהיינה: אני לא אומר ולא אגיד, אני לא לוקח אחריות.
מזור בהיינה: כשם שלא אקח אחריות להשאיר יהודי שהוא זכאי בשום ארץ, בפרט כשהוא רוצה לעלות, זה המשך הציונות והמדינה שלנו, וחוץ מזה אין לנו דבר ערכי יותר ולא נשאר לנו דבר ערכי ומוסרי.
מזור בהיינה: באותה מידה אני לא מוכן לקחת שמישהו לא זכאי לא יבוא לפה.
מזור בהיינה: לכן הרעיון היה לאפשר את הבדיקה הנכונה למצוא את הדרכים הנכונות לקחת את זה בשיקול הדעת, לחבר את כל המנגנון המתאים לדבר הזה ולשקול את זה בכובד ראש.
מזור בהיינה: את המספר הזה קלטתי ומבחינתי הוא די משביע את רצוני.
מזור בהיינה: דבר שמאוד תמוה בעיני, בימים כתיקונם הממסד הרבני היה גוף חשוב ובלתי נפרד בנקודות האלה.
מזור בהיינה: לא כמה יהודים להעלות מארצות אחרות אלא מה הייצור הזה פה?
מזור בהיינה: יהודי?
מזור בהיינה: לא יהודי?
מזור בהיינה: מצד האם?
מזור בהיינה: מצד הסב?
מזור בהיינה: מזרע ישראל.
מזור בהיינה: לצערי הרב עם כל החלטה של הממשלה ועם כל הגורמים שהולכים לבקר שם אני לא רואה את הממסד הרבני.
מזור בהיינה: ידוע לכולנו שהרב הראשי הראשון לציון הרב שלמה עמר אמר שאם רב הקהילה ביחד עם הרב הדנה שנמצא פה, עשו ביקור באתיופיה לפני כ-6 שנים, והם באו לא עם חוות דעת, לא עם המלצה אלא עם פסק הלכה.
מזור בהיינה: הרב שלמה עמר כתב בכתב ידו לראש הממשלה שרון את חוות דעתו שלמעלה מ-80% מהאנשים שם הם יהודים מצד אמותיהם ומבחינת הלכה הם יהודים, זרע ישראל ויש להעלותם לארץ.
מזור בהיינה: איפה הפסק הזה של הרב הראשי לישראל שבימים עברו, גם גולדה מאיר וגם מנחם בגין ז"ל, גולדה הזמינה את שני הרבנים הראשיים, את הרב עובדיה יוסף ואת הרב גורן וביקשה לדעת מהם מה יש להם לומר כי הם גורם מאוד חשוב בעניינים הלכתיים.
מיכאל איתן: תרשה לי לצטט מהמכתב שהזכרת בכתב ידו של הרב עמר, יש לי אותו פה והוא אומר: "וכבר בדקתי וחקרתי ביהדותם זמן רב וכתבתי פסק דין ארוך מנומק ובו העליתי שהם יהודים גמורים.
מיכאל איתן: " אחר כך הוא מוסיף שהם צריכים גיור לחומרה.
מיכאל איתן: כתב היד הזה הוא מכתב לשרון.
מיכאל איתן: ההערות שלי לביקורת הן הערות מתוך רצון לחזק את הביקורת.
מיכאל איתן: אני מעריך ומודה לכם שהייתם איזושהי כתובת שבכלל יכולנו להתמודד מול השאלה.
מיכאל איתן: אבל כאב לי לקרוא את האבחנה זרע ישראל.
מיכאל איתן: מי קובע שהם לא יהודים אלא "זרע ישראל"?
מיכאל איתן: המון רבנים צמחו פתאום.
מיכאל איתן: הרב בוים, הרב שיטרית, כל אחד קובע מיהו יהודי.
מיכאל איתן: אני שואל, מי קובע מיהו יהודי מבחינת ההלכה?
מיכאל איתן: וזה פוגע שאנחנו עושים את זה בצורה כזאת.
מיכאל איתן: צריך להישאר דווקנים.
מיכאל איתן: אנחנו יכולים להגיד, לא כל פסק הלכה יחייב את מדינת ישראל, יכול להיות.
מיכאל איתן: אבל לפחות בהיבט הזה לקבוע מה זיקתם ליהדות – זה כן.
מזור בהיינה: מצד אחד אני מאוד שמח שמדינת ישראל ועם ישראל לכל גווניו אכפת לו מיהו יהודי, מי יעלה, לבדוק בציציותיהם, זה משמח אותי.
מזור בהיינה: אבל דע עקא, מצד שני, הדבר הזה נפל רק בקהילת יהודי אתיופיה.
מזור בהיינה: אני לא יודע אם בשאר העליות שאנחנו מכירים יש כאלה כללים נוקשים וקריטריונים וחקירות ובדיקות בציציותיהם של בני האדם.
מזור בהיינה: אבל כפי שאמרתי, כוונתי שהדברים האלה צריכים לבוא על הפיתרון הטוב ביותר ושוב ושוב לקיים דיון מחודש, בדיקה מחודשת על מנת שנוכל לומר, ידינו לא שפכו את הדם בעניין הזה.
מזור בהיינה: אני לא יודע ממתי הסוכנות היהודית הפכו להיות גוף שמחליט ומחווה את דעתו וממליץ וקובע מי יעלה ומי לא יעלה.
מזור בהיינה: התחושה היא כל שני וחמישי בעיתונות: גורם לסוכנות היהודית ששמו לא ידוע, דעתם לא לעלות, ומפסיקים את התמיכה וכו'.
מזור בהיינה: אני חושב שזה לא נכון, הם לא הגורם המוסמך להציע ולשכנע בחדרי חדרים.
מזור בהיינה: אני חושב שהדבר הזה צריך להיפסק וצריך לתת לממשלה, בין אם היא מחליטה כן או לא, הממשלה צריכה להחליט בנושא הזה, הוא בטיפול.
מזור בהיינה: אני חושב שבנושא הזה אם לסוכנות יש את הכלים והיכולת להיערך לקליטתם, להעלאתם של היהודים, מקסימום אם יש להם את הזכות להמשיך הלאה בחו"ל, להחזיק את הקהילה שם בסיוע הומניטרי, אבל יותר מזה, אני חושב שזה לא נכון.
מזור בהיינה: אני מתנצל מראש, אין לי שום דבר אישי נגד אף אחד בסוכנות ואני לא יודע בדיוק מי הגורם הבכיר שכל שני וחמישי טורח לשלוח את הידיעות האלה לראש הממשלה ולעיתונות.
מזור בהיינה: בנושא הזה צריך לסגור את העניין.
מזור בהיינה: בהיסטוריה הקצרה של 40 שנה – המדיניות לגבי יהודי אתיופיה לא השתנתה.
מזור בהיינה: אני אומר את זה גם לקהילה שלנו ולנציגים שלנו, אותם דיונים, כן או לא, להעלות או לא להעלות.
מזור בהיינה: אותה הצגה חוזרת על עצמה.
מזור בהיינה: ההבדל הוא היום, כמו שאמר אדוני היושב ראש, פעם בחדרי חדרים, בין ממשלה, בין גופים, ועדות סגרו את העניין ולא ראינו ולא ידענו.
מזור בהיינה: היום לצערי הרב משתמשים נציגי הקהילה לעשות מהם עלי תאנה ולהסית אותם ובזה לקיים "אויבי איש אנשי ביתו.
מזור בהיינה: אני חושב שהדבר הזה לא נכון ואסור לנו לתת לו יד.
מזור בהיינה: אני לא יכול לומר: העלייה שהייתה לפני 40 שנה – כן או לא?
מזור בהיינה: מי יכול להגיד דבר כזה היום.
מזור בהיינה: הרי זה אני.
מזור בהיינה: באותה מידה לא השתנה כלום רק שהיום מנסים לכסות את בושתם וערוותם של כל מיני מחליטים למיניהם להשתמש בקייסים, ברבנים ובנציגים.
מזור בהיינה: אסור לתת לזה יד.
מזור בהיינה: איש איש ויכולתו לסייע, לעזור ולקדם את העניין.
מזור בהיינה: הנושא הזה חייב להסתיים על הצד הטוב ביותר.
מזור בהיינה: מדינת ישראל עשתה צעד טוב ונכון בהעלאתם של יהודי אתיופיה ואני לא חוזר במה שאמרתי קודם, המדיניות של עם ישראל לא בדיוק אהבה אותנו ורצתה להביא אותנו.
מזור בהיינה: שיהיו בריאים, בזמנו היו ארגונים מחוץ לארץ, אני מספיק קורא ספרים, הם הפעילו לחצים אדירים על הממשלה והלחצים האלה עשו את שלהם והגענו עד הלום.
מזור בהיינה: כדאי וחשוב מאוד שמדינת ישראל תשלים את העלאתם של שארית יהודי אתיופיה על הצד הטוב ביותר כי הכל הולך אחר החיתום, אחר הגימור, ולא להותיר כתם גדול בציבור האתיופי.
מזור בהיינה: היום זה הם ובסך הכל כולנו עם אחד, יהודים שנאבקים על זכותנו ועלייתנו.
מזור בהיינה: לגבי משרד הפנים ופקידיו זה דבר ידוע.
מזור בהיינה: משרד הפנים הציב לו מטרה שנקראת: "לא".
מזור בהיינה: די, לא מעלים.
מזור בהיינה: קשה לו לבלוע את הטעויות שלו ולחזור בתשובה.
מזור בהיינה: אני מציע שבימים האלו עד יום כיפור יש להם זמן לחזור בתשובה, לחזור מהדבר הזה.
מזור בהיינה: לא נורא, אדם שחוזר מטעותו הוא האדם הכי נבון והכי חכם וה' יזכה אותנו שנשלים בשנה הבאה את העלייה.
מזור בהיינה: שנדבר פה על עניינים אחרים איך לקדם פה קורסים לקלוט אותם בצורה נכונה ובא לציון גואל ונאמר אמן.
מזור בהיינה: יהי רצון שנמשיך את הציונות והעלייה שלנו בעזרת השם, תודה רבה.
מיכאל איתן: אמן ויישר כוח.
אריה אלדד: חבר הכנסת מולה הזכיר את הכסף ואת התרומות.
אריה אלדד: לפני מספר שבועות הייתי בשיקאגו, ניגש אלי יהודי ושאל אותי, תרמתי כסף ליהודי אתיופיה ואמרו לי שהכסף הגיע ליישובים ערבים בצפון, איך זה יכול להיות?
אריה אלדד: הנחתי את דעתו ואמרתי לו שכשהיה דיון בכנסת על שיקום הצפון הסבירו שהכסף לא הגיע לצפון כי נתנו אותו למיגון בשדרות.
אריה אלדד: נדמה לי שראוי שמבקר המדינה יבדוק לאן הולכים כספי תרומות של יהודים שיודעים שהם נותנים כסף למטרה מסוימת.
אריה אלדד: אחר כך הם קוראים בעיתון שהכסף הלך למטרה אחרת ובדיונים כאן או במקומות אחרים מסתבר שהוא לא הגיע לא לכאן ולא לכאן.
אריה אלדד: נדמה לי שיש כאן יותר מאבק של חשש לשחיתות בהקצאת כספי תרומות של יהדות הגולה למטרות ציוניות ויהודיות.
אריה אלדד: אינני יודע לאן הכספים האלה הולכים.
אריה אלדד: בדוח המבקר הוזכרו החלטות סותרות של הממשלה.
אריה אלדד: היה ראוי גם לשאול אולי האם כשקיבלו את ההחלטה השנייה ביטלו את ההחלטה הראשונה, אבל כנראה שלא עשו את זה.
אריה אלדד: הממשלה לא עשתה את זה מהסיבה הפשוטה שהיא לא מתייחסת בעצמה ברצינות להחלטות שלה.
אריה אלדד: הנתונים אומרים שבערך 70% מהחלטות הממשלה לא מתבצעות כלל אז אין שום בעיה לקבל החלטה סותרת כי יודעים שהקודמת ממילא לא התקבלה כדין.
אריה אלדד: אתה אמרת, החלטה שרירותית, כנראה שכן, בלי נתונים, לא על בסיס עובדות אלא על בסיס לחצים כאלה ואחרים.
אריה אלדד: אבל גם ההחלטה השנייה לא בוצעה ממילא אז אין בעיה לקבל החלטות סותרות משום שהממשלה לא מתייחסת ברצינות להחלטות של עצמה.
אריה אלדד: המדאיג מכל הוא שבלי לשים לב בכלל ממשלת ישראל הופכת להיות ממשלה פוסט ציונית שמקבלת החלטות שבתקופה מסוימת מאות אלפים היו יוצאים לרחובות להפגין נגדן, החלטות שממשלת המנדט הבריטי הייתה יכולה להיות חתומה עליהן, על הגבלת עליה.
אריה אלדד: ובכלל לא סומרות השערות.
אריה אלדד: לא שמנו לב איך אנחנו מגבילים התיישבות, מונעים בניה, מונעים הקמת יישובים, לא רק ביהודה ושומרון, גם בנגב, גם התיישבות בודדים.
אריה אלדד: אין חצי ציונות כנראה ומי שאמר שיכולה להיות מדיניות נגד התיישבות אבל אנחנו בתחומים אחרים, אנחנו ציונים, הוכח לנו.
אריה אלדד: אין חצי היריון ואין חצי ציונות ומי שפוגע בהתיישבות יפגע אחר כך בעלייה.
אריה אלדד: ובאמת, אמרת בצדק, אנחנו מפריעים בתביעות האלה למשרד הפנים משום שהמנוע הציוני הזה קבע, האינסטינקט הזה להביא יהודים מכל מקום בעולם - זה נגמר.
אריה אלדד: לכן כנראה שבלית ברירה, למרות שזה המכשיר הכי רע לדברים האלה, למרות שתחום העלאתם של יהודי אתיופיה והפלשמורה צריך להיות בגדר עבודתה של הרשות המבצעת ולא שום רשות אחרת - כנראה שאין ברירה אלא להגיע לאותה מסקנה שהגיע חבר הכנסת שלמה מולה.
אריה אלדד: אנחנו נצטרך לחוקק ולחייב את הממשלה ולהחזיר את ממשלת ישראל על ידי חקיקה לפסים ציוניים.
אריה אלדד: היה ראוי שזה יהיה טבעי לגמרי, שזה יהיה בדפוסי העבודה הנורמליים של הממשלה, בלי לשאול שאלות.
אריה אלדד: אבל כיוון שזה לא קורה וכיוון שאנחנו כבר לא מזהים את המנוע הציוני כמניע עיקרי בהחלטות ממשלה – יכול להיות שנצטרך לחוקק חקיקה ולומר לממשלה מה לעשות וגם אז, כבר ראינו חוקים שהממשלה לא מבצעת, נצטרך לעקוב אחרי זה בתשומת לב רבה ולראות שיש גם ביצוע אחרי החקיקה.
מיכאל איתן: תודה רבה, כבוד הרב הדנה.
יוסף הדנה: ראשית אני רוצה לומר שעצם הדיון מאוד מבורך אבל קשה לי לשמוע ויכוח על רשימה זו או רשימה אחרת.
יוסף הדנה: לעניות דעתי זה לא מן השמיים וזה לא מעבר לים, זה בידינו.
יוסף הדנה: גם את הרשימות האלה לבדוק בשטח.
יוסף הדנה: אפשר לבדוק אותן ולראות ולקבל החלטות.
יוסף הדנה: מי שזכאי יעלה ומי שאינו זכאי לא יעלה.
יוסף הדנה: אבל אנחנו כל הזמן דנים על הרשימות, החלטות, בינתיים ממשלות מתחלפות.
יוסף הדנה: עוד ממשלה, עוד דברים חדשים.
יוסף הדנה: אנחנו לא מתקדמים.
יוסף הדנה: לצערי הרב למרות שאני מאוד מעורה במה שקורה, אחרי 7 שנים ו-8 שנים שאנשים מחכים הם נפטרים, אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
יוסף הדנה: לכן במקום לעסוק ברשימות נעסוק הלכה למעשה בשטח ונעבוד בשטח.
יוסף הדנה: דבר שני קשה לי להבין, מה שפורסם כהחלטת הממשלה שהעלינו את כולם וסגרנו.
יוסף הדנה: מה זה "סגרנו"?
יוסף הדנה: איך אפשר להגיד דבר כזה?
מיכאל איתן: יש הבדל בין עליה מאורגנת לבין זכאות לעלייה.
מיכאל איתן: למשל אם היום יהודי בצרפת רוצה לעלות לארץ, אין שם מחנה והוא לא בא בצורה מאורגנת, הוא הולך למוסדות ועולה.
יוסף הדנה: יפה מאוד אבל פה התפרסם: "העלינו את כולם וגמרנו.
יוסף הדנה: ".
יוסף הדנה: לתת את הזכאות להגיש בקשה – כל מי שמרגיש שהוא שייך ליהדות יגיש בקשה.
יוסף הדנה: הבקשה תיבדק.
יוסף הדנה: ידונו.
יוסף הדנה: מגיע לו יעלה, לא מגיע לו – לא יעלה.
יוסף הדנה: אבל אי אפשר לומר, זהו, גמרנו.
יוסף הדנה: זה דבר אחד.
יוסף הדנה: דבר שני, אנשים סובלים, אנשים מתים, יש רעב.
יוסף הדנה: כשביקרתי במחנות עם כבוד מרן הראש הראשי הרב עמר שליט"א ונכנסנו לבתים לראות איפה הם גרים, מה הם אוכלים, איך הם מתקיימים.
יוסף הדנה: ראינו שאין כלום.
יוסף הדנה: בבית יש אבק, חדר קטן עלוב.
יוסף הדנה: הבעל הלך לחפש עבודה כדי להביא פרנסה.
יוסף הדנה: אם לא ימצא עבודה לא יאכלו, יישארו רעבים.
יוסף הדנה: המצב קשה מאוד.
יוסף הדנה: אני חושב שצריכים לקבל החלטה אמיצה שהממשלה תיקח את האחריות, כמו כל יהודי בעולם שרוצה להגיש בקשה, מגיש בקשה ובודקים ומעלים אותו, אותו דבר שתינתן הזכות גם ליהודי אתיופיה להגיש בקשות ואנשים בשטח יבדקו ויחליטו.
יוסף הדנה: דבר נוסף, אחרי הביקור שהייתה לי הזכות לערוך עם הרב הראשי, הרב הראשי נתן חוות דעת.
יוסף הדנה: בעקבות חוות הדעת ופסק ההלכה הייתה החלטה להעלות את כולם.
יוסף הדנה: פתאום הממשלה התחלפה.
יוסף הדנה: אבל החלטת הממשלה הייתה שהרבנות הראשית תהיה שותפה בבדיקה.
יוסף הדנה: אני הייתי שותף בפעילות וניסינו שנציג הרבנות יהיה שותף בבדיקה, בהחלטה, אגורה אחת לא נתנו לנציג הרבנות.
יוסף הדנה: נציג הרבנות לא היה שותף בכל ההחלטות.
יוסף הדנה: זה היה מחדל שלא ביצעו כלשונן את החלטות הממשלה.
יוסף הדנה: מה שצריך זה שהממשלה תקבל החלטה והגורמים המטפלים יבדקו בשטח, במקום לבדוק את הרשימה.
יוסף הדנה: דבר נוסף, בגלל הסבל הקשה אנשים חיכו בבית, לא רצו לבוא ולסכן את עצמם וחיכו בכפרים ורצו לראות מה קורה עם אלה שנמצאים במחנות.
יוסף הדנה: הם עזרו לנו בזה שהם נשארו בבתים שלהם וחיכו להזדמנות לעלות ארצה.
יוסף הדנה: אבל לא צריך להפקיר אותם בגלל שהם לא נכנסו לרשימה וחיכו בכפרים.
יוסף הדנה: צריך לתת לכל אלה שנמצאים בכפרים את הזכות להגיש בקשה, ולבדוק ולתת להם לעלות.
יוסף הדנה: כל ישראל, אף על פי שחטא, ישראל הוא.
יוסף הדנה: זו גמרא, זו הלכה.
יוסף הדנה: לא משנה, עבד עבודה זרה, עשה מה שעשה, ברגע שהוא חוזר ליהדות הוא יהודי.
יוסף הדנה: אין שום הלכה שאוסרת אותו.
יוסף הדנה: הם מוכנים לבוא, ללמוד יהדות, הם מוכנים הכל וזה לא צריך למנוע מהם את הזכות לעלות ארצה.
יוסף הדנה: דבר ראשון צריך לערב את הרבנות כי בסופו של דבר מי שיטפל באנשים זה הרבנות.
יוסף הדנה: צריך לערב את הרבנות כבר בבדיקה באתיופיה, שנציג הרבנות יהיה שם.
יוסף הדנה: ההחלטות, משרד הפנים, הסוכנות, יבורכו כל אלה שמטפלים אבל שיעשו בשיתוף עם הרבנות.
יוסף הדנה: צריך לסגור את המחנות, אסור שיהיו מחנות, שכל אחד יגיש בקשה ויבוא בלי מחנות.
יוסף הדנה: צריך לעשות צעד אמיץ ולהביא את כל הזכאים ולסגור את המחנות.
יוסף הדנה: כסף אף פעם לא היה גורם מרכזי שקבע כן לעשות או לא.
יוסף הדנה: אני בארץ מ-72, אני יודע בכל העליות, גם אז כשהתחילו לעלות מסודאן, אנשים בתוך סודאן, כשאנחנו פה צעקנו להעלות אותם, אמרו לנו: שקט, לא לפרסם, המשטר הקומוניסטי, זה מסוכן.
יוסף הדנה: עד שיצאנו בהפגנה לשבור את קשר השתיקה.
יוסף הדנה: הפגנו וצעקנו בקולי קולות.
יוסף הדנה: צריך לדעת, אלה נפשות, אלה בני אדם שכל הזמן מתים.
יוסף הדנה: לכן הדיון צריך להיות קצת שונה.
יוסף הדנה: לא הרשימות הן הבעיה ולא הדעות, הבעיה היא להתחיל לעבוד, תודה רבה.
מיכאל איתן: תודה, זאב ביילסקי, בבקשה.
זאב ביילסקי: ראשית באתי לכאן בגלל כבודם של היושב ראש והמבקר שנכנסו לעניין ובכך שבאתי לפה זה מראה היכן אנחנו נמצאים בנושא יהודי אתיופיה.
זאב ביילסקי: דבר שני, אני חושב שאחד הפרקים המפוארים ביותר בתולדות מדינת ישראל והסוכנות היהודית זה העלאתם של יהודי אתיופיה וחלקה של הסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: דבר שלישי, המבקר היה באתיופיה וראה את עבודת הסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: יושבים פה אנשים שבתנאים לא תנאים, במשך שנים, מעלים את יהודי אתיופיה לישראל שבוע אחרי שבוע, חודש אחרי חודש.
זאב ביילסקי: לעניין הכספים, הייתה החלטה של ממשלת ישראל להעלות ל-600 לחודש.
זאב ביילסקי: כתוצאה מזה יהדות התפוצות התגייסה ובאה עם אופריישן פרומיס.
זאב ביילסקי: לצערנו הרב לא הגענו ל-600 לחודש וכתוצאה מזה היו חילוקי דעות.
זאב ביילסקי: ברגע שהממשלה לא מילאה את חלקה להעלות את זה ל-600 לחודש באה יהדות התפוצות והכסף שנאסף לא יכול היה להאסף כי כל הבסיס לאותה החלטה היה 600 לחודש.
זאב ביילסקי: הגורם הבכיר ביותר של הסוכנות נמצא פה בחדר הזה היום ואני אומר את זה בקול ברור ורם: הסוכנות היהודית מבצעת את החלטות הממשלה.
זאב ביילסקי: מאז הקמתה של מדינת ישראל הסוכנות עובדת יחד עם ממשלת ישראל.
זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית אינה קובעת - - -
מיכאל איתן: אבל לגבי עניין הכסף.
מיכאל איתן: לא אמרת רק דבר אחד.
מיכאל איתן: האם הכסף נאסף ולא הוצא או גם לא נאספו כספים?
זאב ביילסקי: לצערנו הרב הכסף שנאסף, המגביות לא העבירו את כל הכסף שרצו לאסוף ברגע שיעלו ל-600 לחודש.
זאב ביילסקי: אתה יכול להגיד, האם בזה שלא עלו ל-600 – בגלל זה לא אספו את הכסף?
מיכאל איתן: לא אספו או לא העבירו?
זאב ביילסקי: הכסף שנאסף ויועד למטרה שיועד הוצא למטרה לשמה הוא יועד.
זאב ביילסקי: אנחנו מנסים לאסוף יותר כספים.
מיכאל איתן: אני לא מדבר על עודף, אני רוצה להיות שקט.
מיכאל איתן: אתה אומר לי: מה שאספו למען יהדות אתיופיה במסגרת המבצע "פרומיס אופריישן" ,כל הכסף הזה הלך למטרה הזאת ולא למטרות אחרות.
שלמה מולה: היום בבוקר שמעתי שבמסגרת אופריישן פרומיס גייסו 80 מיליון שקל.
זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית פה בארץ, הכסף שמגיע לפה מוצא על מה שהוא צריך להיות מוצא.
זאב ביילסקי: לסיום אני רוצה לומר מילה נוספת.
זאב ביילסקי: הזכאות, ההחלטה על עולה חדש מכל מקום בעולם היא אך ורק של ממשלת ישראל.
זאב ביילסקי: ממשלת ישראל היא זאת שקובעת ולא גורמים עלומים ולא גורמים אחרים.
מזור בהיינה: למה כל שני וחמישי קוראים בתקשורת שגורם בסוכנות היהודית מתנגד, מתלחשש לראש הממשלה, מסרב להמשיך ולתרום בעליה.
מזור בהיינה: אתה יכול להכחיש את זה?
זאב ביילסקי: אתה שומע אותי, אני לא מתלחשש, אני מדבר ברור.
מזור בהיינה: לא אמרתי שאתה.
זאב ביילסקי: כדי לפתור את הבעיה של גורמים יושב פה היום אדם שזה תפקידו לדבר בקול רם וצלול.
זאב ביילסקי: ואני אומר חד משמעית, הסוכנות היהודית כפי שעסקה בעלייתם של יהודי אתיופיה בכבוד רב תמשיך הלאה על פי החלטות של ממשלת ישראל.
זאב ביילסקי: כל החלטה של ממשלת ישראל תכובד על ידינו ונמשיך ונעשה מאמץ אדיר כדי להגביר את התרומות כי אנחנו גוף שחי אך ורק מתרומות, לא ממיסים ולא מממשלת ישראל.
זאב ביילסקי: ננסה להגביר את איסוף התרומות כדי שנוכל למלא את ייעודנו על כל החלטה שהממשלה תקבל.
זאב ביילסקי: שנה טובה וחתימה טובה.
מיכאל איתן: נשיא בית המשפט העליון בדימוס, בבקשה.
מאיר שמגר: אני רוצה להתחיל בכך שמבקר המדינה ראוי לכל שבח על שהשלים בתקופה קצרה יחסית את חוות דעתו וחוות הדעת צריכה לשמש נקודת מוצא לפעולות הנוספות.
מאיר שמגר: אני ער להבדלים בין דוח לבין חוות דעת אבל מבחינת הוועדה היום יש בפניה חוות דעת שנותנת את האפשרות ואת הסמכות לתת את ההנחיות שוועדה מוסמכת לעשות כלפי הרשות המבצעת.
מאיר שמגר: ברור לי היום שיש איזושהי אי בהירות.
מאיר שמגר: אני לא רוצה להיכנס להיסטוריה של המגעים שלי עם הרשות המבצעת.
מאיר שמגר: היו ישיבות ממשלה בנושא הזה, השתתפתי בהן, הבעתי את דעתי.
מאיר שמגר: נדמה לי שהיום יש ערפל לגבי המשך הפעילות.
מיכאל איתן: סליחה שאני קוטע אותך, התחלת מדבר שהוא כאילו מובן מאליו אבל אני לא בטוח שכולם מודעים למעמד שלך בסוגיה הזאת.
מיכאל איתן: אתה מדבר כאן בתוקף היותך יושב ראש הוועד הציבורי למען העלאת הפלשמורה.
מיכאל איתן: אולי אתה יכול להתייחס בקצרה גם לוועד הציבורי כי קיבלתי פנייה מעורך דין קאופמן.
מיכאל איתן: אז אתה תייצג גם את האמור כאן.
מאיר שמגר: בסדר גמור, עורך דין קאופמן היה גם מתמחה שלי.
מאיר שמגר: אינני רואה חשיבות מהו מעמדי הפורמלי זה או אחר אלא אני מדבר על מהות הדברים.
מאיר שמגר: מהות הדברים היא שצריך להסיר את הערפל ואת חוסר הוודאות שקיימת היום לגבי שארית הפליטה שנמצאת שם באתיופיה.
מאיר שמגר: לדעתי הדברים של יושב ראש הוועדה הנכבד, ברור ביותר שאין היום בהירות בנושא מי זכאי לעלות.
מאיר שמגר: זה דבר שכפי שהבנתי וכפי שהיה מוסכם עלינו כל העת, זה דורש בירור פרסונלי מסוים.
מאיר שמגר: הבעיה היא בעיית המוצא באמצעות האם והדבר הזה היה מקובל על כל הנוגעים בדבר.
מאיר שמגר: אבל הדבר הזה צריך להיעשות ואם אני שומע כאן שהייתה תקלה בכך שלא שיתפו את הקייסים וכו', נדמה לי שההתארגנות לקראת הפעולה הזאת הייתה חסרה.
מאיר שמגר: הצעתי בפני הוועדה הנכבדה שצריך להגיד היום לרשות המבצעת בצורה חד משמעית מהן הפעולות הדרושות.
מאיר שמגר: צריך להיות ברור מהן הפעולות המנהלות שדרושות כדי לעשות את המיון והסיווג של האנשים התאספו בגונדר או במקום אחר כדי שיבדקו אלה שזכאים לעלייה על פי קני המידה שמקובלים עלינו וקני המידה הם המוצא המשפחתי ושהדבר הזה יסתיים.
מאיר שמגר: אני יכול רק להצטרף לדברים שאמר כאן חבר הכנסת מולה.
מאיר שמגר: הגיע הזמן לסיים את הדבר הזה.
מאיר שמגר: זה דבר שנמשך כבר שנים והשנים האלה הביאו גם לכך שיש הוכחות סותרות.
מאיר שמגר: בין יתר המחלות, אני לא רוצה להדביק את התווית של ביצוע החלטות הממשלה או לא למישהו מסוים אבל עצם הדבר שהדבר נמרח על פני שנים זה לכשעצמו גורם לכך שאחר כך יש החלטות אחרות.
מאיר שמגר: יושבים עוד פעם ומחליטים עוד פעם ופעם זה 1000 איש ופעם זה 3000 איש.
מאיר שמגר: צריך לסיים את הדבר הזה אחת ולתמיד.
מאיר שמגר: היום אנחנו נמצאים בסיטואציה שיש ריכוז של האנשים שמבקשים לעלות לארץ.
מאיר שמגר: זה עדיין לא אומר, ואני אומר את זה בצורה ברורה ביותר, שכל אחד שנמצא שם ומבקש לעלות הוא זכאי.
מאיר שמגר: זה דורש מיון מוקדם, זה דורש בדיקה מסוימת אבל את הבדיקה הזאת צריך לעשות תוך זמן ולסיים אותה כדי שהפרשה הזאת שהיא באמת יוצאת דופן במובן זה שיש מיון מוקדם שלא קיים ביתר המקומות, שהדבר הזה יסתיים.
מאיר שמגר: אבל אם זה לא יצא מכאן בתור דבר שהוועדה לביקורת המדינה דורשת, אני חושש שנשב כאן שוב עוד שנה ובעוד שנתיים ויגידו שוב: יש שם אלפי אנשים, הם לא נבדקו, הייתה תקלה.
מאיר שמגר: אינני יודע מה הסיבה.
מאיר שמגר: חוברת שלישית הולכת לאיבוד, לא הולכת לאיבוד.
מאיר שמגר: זה לא צריך להיות.
מאיר שמגר: היום יש בסיס אנושי של אנשים שמתאווים לבוא ארצה.
מאיר שמגר: זה צריך להיבדק ולהסתיים תוך זמן סביר.
מאיר שמגר: אני חושב שהחלטה של הוועדה שמפרטת מה דרוש לשם כך בכל הזויות – יכול לקדם את העניין בצורה ברורה ביותר.
מאיר שמגר: החלטה שתובא לממשלה בתור דבר שצריך לבצע אותו.
מיכאל איתן: תודה רבה, בבקשה מר אפרתי.
דוד אפרתי: ראשית אתייחס לעניין איך להתמצא ברשימות ואיך הן ערוכות.
דוד אפרתי: הן נערכו לפי ראשי אב משפחה.
דוד אפרתי: יש מספר תיק פיזי שבו הנתונים שעשו הסוקרים והמראיינים ועשינו אנחנו עם ראש המשפחה, בני זוג והילדים.
דוד אפרתי: בתוך התיק גם תמונות משפחתיות של כל השייכים לאותו תיק.
מיכאל איתן: איפה התיקים האלה נמצאים פיזית?
דוד אפרתי: בארץ.
דוד אפרתי: אני מניח בעמותה של מכנף דרום לציון – עמותה שנאבקת למען העלייה.
מיכאל איתן: מישהו מהעמותה נמצא כאן?
דובר: יש רשימה של 3 החוברות האלו - - -
מיכאל איתן: השאלה אם יש שם גם תיק על כל שם.
דוד אפרתי: יש גם תיק עם טפסים ממולאים של החקירה, של הבדיקה, של הבחינה ובסופו של דבר הדברים נקבעו.
מיכאל איתן: יש כאן נציג של משרד הפנים?
דוד אפרתי: התיקים לא הועברו למשרד' הפנים.