GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמוס לוטן: אתה לא יכול לבוא ולהגיד כי זה מתאים לך בדיוק ל-30 מיליון דולר.
עמוס לוטן: בוא תחליט על מה אתה נותן.
עמוס לוטן: כדי שלא יהיה מצב של ויכוחים, במסמך שלקח שנה לנסח כי 3 פעמים שינו את הכללים תוך כדי המשחק, הוא יעיד שאני צודק, בהתחלה רצו שהם יכתבו את המסמך.
עמוס לוטן: אחר כך גם וגם אלי כהן יחתמו עליו ובסוף רן נדרש לחתום עליו לבד שהוא מסכים לזה.
עמוס לוטן: שם כל הזמן שינו את התנאים.
עמוס לוטן: למשל שינו את התנאים שהחכירה לגולף תהיה רק ל-3 שנים כדי שלא יצטרכו לתת מענק, גם הגולף זה אטרקציה.
עמוס לוטן: למה הגולף בחוץ?
מיכאל איתן: דיברת לאוויר, כשאני אומר לך תעצור ואתה ממשיך לדבר – כאילו דיברת לאוויר.
מיכאל איתן: לא חבל?
מיכאל איתן: אני לא רוצה כעת להגיע לכל המסמך הזה.
מיכאל איתן: דיברנו כעת מה שקרה עם המענק ואיך המענק הזה התכווץ.
מיכאל איתן: אני מסכם את העניין.
מיכאל איתן: אנחנו מבינים שבשל היות הפרויקט הזה פרויקט גדול - האוצר חש ברגע מסוים וגם מתוך השתנות הדברים, האוצר מצא לנכון, כך אני מתרשם, שיהיה קשה לממן את הפרויקט ב-15%.
מיכאל איתן: בנוסף לכך כדי לחזק את החלטתו הוא אמר: יש גם רכיבים שאינם ראויים.
מיכאל איתן: היה מקח וממכר סביב עניין הרכיבים.
מיכאל איתן: אתם חשבתם שיש רכיבים שצריכים להיות בפנים כחלק מהמענק.
מיכאל איתן: האוצר אמר שאנחנו חושבים שזה לא צריך לקבל מענק אבל בסוף הסכמתם מה שהסכמתם והפרויקט המשיך.
עמוס לוטן: בהתניה אחת, עשינו שינוי בתכנון, החלפנו מתכנן, עשינו שינוי כדי להוזיל מ-350 ל-292.
עמוס לוטן: הייתה התניה של משרד התיירות שלא תהיה אפילו אטרקציה אחת פחות.
עמוס לוטן: כלומר, כל הכסף שהיה מיועד ללכת לאטרקציות כולו, ה-156 מיליון דולר פלוס הולך לאטרקציות והשינויים שהיו מוכנים לקבל אותם הם אך ורק ברכיבים האחרים של בילוי וכאלה דברים.
עמוס לוטן: אמת, עובד?
מיכאל איתן: נמשיך הלאה.
רן פקר: רק לגיליונאות, לי קרא חיים פרמנדז, אמר: יש לנו 30.3 מיליון לדבר הזה.
רן פקר: הוא היה מספיק ישר ואמר: למרות שכל אותם הדברים שהקריא צריכים להיות בפנים – אותם נעשה.
רן פקר: הסכמנו לדבר הזה.
רן פקר: אני ממשיך קדימה.
רן פקר: הדבר הבא מלונות וקזינו.
רן פקר: בהתחלה היו גם מלונות ואז קראו לי המלונאים מאילת ואמרו: יש 16,000 חדרים באילת.
רן פקר: 12,000 במלונות, היתר בחדרי אירוח.
רן פקר: לא צריך עוד.
רן פקר: באתי לאמריקאים ואמרתי להם: היות ואנחנו נמצאים די קרוב למלונות, יש שם מדרחוב וכו'.
רן פקר: בואו תחשבו אסטרטגית שהמלונות זה שלכם.
רן פקר: בוא נדאג קודם כל שהמלונות יהיו מלאים ואז ממשלת ישראל תצא במכרז מלונות – נחליט אם אנחנו רוצים ללכת למכרז הזה או לא.
רן פקר: האמריקאים גם לזה הסכימו בגלל המיקום שזה קרוב.
רן פקר: אם זה היה רחוק לא הייתה ברירה.
רן פקר: היה צריך להיות כמו באורלנדו ובכל המקומות שהייתם, המלונות לא בפנים.
רן פקר: ככה הם הביאו את זה ורק כשהסברתי להם את המחשבה בשביל ללכת לקראת, כך המלונות.
רן פקר: קזינו, מעולם ואף פעם ובשום מקרה, ואני מצהיר את זה כאן, לא דובר על קזינו, לא היה קזינו.
מיכאל איתן: רן, עוד פעם אתה חוזר על זה?
מיכאל איתן: זה מופיע בכתובים, הראיתי לך.
רן פקר: הסברתי לך ואני חוזר ואומר ואני מוכן ללכת למכונת אמת, לא הוגש קזינו, לא דובר עם קזינו, לא היה שום דבר שקשור לקזינו.
רן פקר: הדבר היחידי שאמרתי באחת הישיבות הוא: והיה ואם פעם מדינת ישראל תחליט על קזינו - אנחנו נשקול אם אנחנו רוצים לעמוד בתור עם שלאף ואדלסון ומפעל הפיס וכן הלאה.
רן פקר: סיכמנו שאנחנו צריכים ללכת למכרז, צריך להחזיר את האדמה שקשורה וכל הדברים האלה.
רן פקר: בזה נגמר.
רן פקר: יותר לא דיברנו לעולם על קזינו.
רן פקר: כשהתחלף מנכ"ל משרד האוצר הנוכחי, בשיחת היכרות איתי, בין היתר הוא סיפר לי שהוא עומד בראש ועדה שלא ידעתי עליה של משרד האוצר בנושא קזינו בכלל.
רן פקר: הוא פשוט שאל אותי.
רן פקר: כתבתי לג'ו ברנשטיין שהוא אחד היזמים שקיבלו את הזיכיון שהם עושים במונטה סלו, זו עיר בידור גדולה שיש בה גם קזינו, שישלח חומר.
רן פקר: הוא שלח חומר למנכ"ל משרד האוצר בכלל על קזינו.
רן פקר: שום קשר לאקווריה בנושא קזינו.
רן פקר: זה מדויק.
אורן באדר: הערת ביניים לנושא הקזינו.
אורן באדר: המכתב שנמצא לפני אדוני מציג סקר שמסביר למה קזינו ולמה קזינו באקווריה.
אורן באדר: צריך לזכור, ואמר את זה מר פקר בין השורות - - -
מיכאל איתן: אני רוצה לתפוס אותך במילה ושתסביר אותה.
מיכאל איתן: למעלה כתוב אקווריה, ניתן להבין שמדובר על פרויקט אקווריה אבל הטענה שלו שהטעות שהוא עשה זה שהוא כתב בנייר של אקווריה, זה לא נוגע לפרויקט אקווריה.
מיכאל איתן: כתבתי את ירום אריאב, הנושא של הקזינו עולה ויורד כל הזמן וכתבתי לו מכתב וביקשתי ממייקל מיטצ'ל שיכתוב מסמך כללי.
מיכאל איתן: אמרת שהוא דיבר על נושא קזינו ובין השאר קזינו באקווריה.
מיכאל איתן: אם אתה יכול להוכיח על המילה קזינו באקווריה - קנית אותי.
מיכאל איתן: עברתי לצד שלך.
משה באדר: אמצא לאדוני מסמך - - -
מיכאל איתן: כשתמצא תבוא.
מיכאל איתן: זה מאוד חשוב לי כי עד שלא יוכח אחרת אני צריך להאמין לגרסתו של רן פקר.
מיכאל איתן: היא מתיישבת עם מה שכתוב במסמך.
מיכאל איתן: יש כאן סימן, הוא משתמש באקווריה, יש לו עניין באקווריה, זה הכל בסדר - - -
משה באדר: מיטשל המתכנן של אקווריה.
מיכאל איתן: אבל הוא אומר: זה לא היה ברמה הקונקרטית, וכאן נאמר משהו קונקרטי.
מיכאל איתן: אם תמצאו – תביאו.
משה באדר: אני אשלח לך.
בועז ענר: אדוני היושב ראש, במסמך שצורף פה באנגלית כתוב:
בועז ענר: impact of legalize casino gambling on Aquaria ופה יש התייחסות: If the casinos were developed in Aquaria site, Aquaria would capture nearly 100% וכן הלאה.
בועז ענר: היו"ר מיכאל איתן: תודה רבה.
משה באדר: אז אני פטור.
מיכאל איתן: לא הצלחת בעניין הזה רן פקר, תמשיך הלאה.
מיכאל איתן: אני מציע לך גם לעתיד, אני בטוח שלא היית ער לזה אבל אדם שמצהיר בצורה כל כך נחרצת מוכרח להיות בטוח בעצמו.
מיכאל איתן: אף פעם לא נורא כשאומרים, למיטב ידיעתי, זה לא נורא, ולא מוכנים לשים הכל על דבר שאחרי 5 דקות רואים שהוא לא נכון.
רן פקר: יש אחד שהיה בכל הדיונים זה היועץ המשפטי למשרד התיירות.
רן פקר: אם הוא, ואז אני אתנצל - - -
מיכאל איתן: אני לא צריך אותו, יש לי מסמך בכתב שמדבר על קזינו באקווריה שהמיטשל הזה כתב.
מיכאל איתן: שאתה כותב עליו, הנה הדוח של מיטשל.
עובד קדמי: כאשר עמלנו על הכנת המסמך מדצמבר 2006 שבסופו של דבר נחתם בדצמבר 2006, נושא הקזינו אכן עמד לנגד עינינו, לאו דווקא מיוזמתו של היזם אלא אנחנו כממשלת ישראל, משרד האוצר ומשרד התיירות רצינו להבהיר הבהר היטב שעל אף שבפרוגרמה לא מופיע קזינו, יכול להיות ויש סיכוי ואולי בעתיד יהיה אפשר לבנות קזינו על פי הטב"א – ידע לו היזם שעל פי כתב האישור אסור לו לבנות קזינו.
עובד קדמי: בין יתר הדברים האחרים שכתבנו וסייגנו שלא יבנה ולא יקים.
עובד קדמי: אבל היה ועל הקרקע המסוימת הזאת שהוא מקבל, או חלק ממנה, אפשר יהיה להקים קזינו, הוא יצטרך להחזיר את הקרקע הזאת למדינת ישראל ואנחנו נעשה מכרז והוא יוכל להשתתף ולא יותר מזה.
מיכאל איתן: אחרי שטענת בלהט כזה גדול, בוא נשים את הדברים על השולחן ורמז על זה גם מבקר המדינה בדוח שלו, לצערי זו אמירה של מבקר המדינה שהיא מאוד פרובלמטית במשמעויות שלה.
מיכאל איתן: מצד אחד אנחנו רואים יפה מאוד שיש כאן כן רצון לקשור את פרויקט אקווריה עם הקזינו.
מיכאל איתן: אנחנו רואים כאן שהיזם מתנדב להסביר לממשלה למה חשוב שיהיה קזינו ולמה זה כדאי, ולמה זה אפילו יכול להיות בתוך אקווריה.
מיכאל איתן: דבר נוסף שההגיןן אומר, שכל יזם, בתחומים האלה שהוא לא לב לבייב נגיד, שיש לו אולי איזו עכבה עקרונית, אדם שמערב בעסקים שלו גם שיקולים ערכיים והוא לא רוצה קזינו.
מיכאל איתן: אבל זה לא המקרה.
מיכאל איתן: נניח שגם היה לו אינטרס לגיטימי ואנחנו אומרים שהוא רצה לקדם אותו וזה מתחבר עכשיו למקומות אחרים שאומרים כך.
מיכאל איתן: מבקר המדינה אומר, אני מגזים, הוא לא אומר את זה כך אבל אני אגיד מה קראתי.
מיכאל איתן: הרי זה מן המפורסמות שאתה עושה עסקים עם ממשלת ישראל ונותן לה התחייבות שלעולם לא תעשה שם ועוד תחזיר לה את הקרקע – אתה לא תחזיר, ובסוף יהיה שם קזינו והקזינו יהיה כי הם שם וימצאו לזה כמה טעמים מדוע והם יגידו שהם עוזבים ולא עוזבים ותרומתם לפיתוח אילת, ויבואו לוועדה, ופיטורי עובדים, יהיו מיליון נימוקים ויהיו גם מספיק אנשי ציבור שיתמכו בזה וכו'.
מיכאל איתן: הסוף יהיה שיהיה שם קזינו ולכן כדאי גם בכדאיות כלכלית נמוכה כי העתיד ורוד, יהיה קזינו וכו'.
מיכאל איתן: את זה אני אומר בתגובה לאמירה שלך שאני מקבל אותה עובדתית.
מיכאל איתן: העובדות הן כפי שאתה אומר, מה שאני אומר זה ספקולציות.
מיכאל איתן: אבל מבקר המדינה אומר: הספקולציות האלה מבוססות על ניסיון, הן לא ספקולציות שנטולות בסיס.
מיכאל איתן: למה אני אומר שזה בעייתי?
מיכאל איתן: היום אני כבר בשלב הנוכחי שאני מדבר עם יזמים, לאו דווקא איתו, אני כבר צריך להניח שמאחר ואני לא בסדר אני צריך להערים עליו עוד יותר קשיים.
מיכאל איתן: לא בגלל שהוא לא בסדר אלא בגלל שאני לא יודע לשמור על הזכויות שלי.
מיכאל איתן: בגלל שכשי
מיכאל איתן: עבירו את זה ויום אחד יהיה קזינו ויהיה לו טובות הנאה של מאות מיליונים כי אני לא אשמור טוב על הרכוש ועל האינטרס.
מיכאל איתן: לכן, מה הפיתרון?
מיכאל איתן: זה לא שאני אהיה בסדר אלא נשים עליו עוד ועוד מכשולים ובעיות וקשיים.
מיכאל איתן: זה מוסיף חטא על פשע וזו התמונה העגומה של מה שאני רואה.
מיכאל איתן: הוא לא יכול לנהל את העסק, צריך להביא פרוטקציות וזירוזים והוא מרגיש שכל הזמן משגעים אותו והוא הולך לפוליטיקאים והפוליטיקאים מתערבים ואנחנו כולנו בברוך אחד גדול.
רן פקר: נושא המסחר.
רן פקר: הכל בוצע במגבלות שהכתיבו לנו ופחות מהפרוגרמה המאושרת, ואני אסביר.
רן פקר: היום כבר דיסנילנד ודברים כאלה לא היו נבנים.
רן פקר: היום יש מושג חדש כי התייר הפך להיות תובעני יותר, הוא רוצה תעסוקה לכל המשפחה, הוא רוצה בידור, הוא רוצה אטרקציות.
רן פקר: השופינג שהם קוראים, המסחר המוגבל הזה הוא בילד אין בתוך העניין.
רן פקר: על הדבר הזה של המסחר היו דיונים בין משרד האוצר ומשרד התיירות והיינו מעורבים שם ואז 2 השרים דאז, בוזי הרצוג והירשזון, רצו לשתף את ראש הממשלה.
רן פקר: הם הלכו לשם ויצא מסמך.
רן פקר: על המסמך חתום דינור והמסמך אומר שהאבא של הפרויקט זה משרד התיירות.
רן פקר: משרד האוצר הוא הגורם המקצועי והוא יחליט את הפרוגרמה מה שהוא יאשר וכן הלאה.
רן פקר: המסמך שדיברנו שחתמתי עליו כשהייתי במשרד התיירות, אמרו: זה פרויקט גדול, זה פרויקט אדיר.
רן פקר: לפני ועדת ההשקעות של משרד התיירות רוצים להוציא מסמך, אף פעם לא עשינו את זה בעבר.
רן פקר: הפעם שתהיה חתומים עליו, שני המנכ"לים של משרד התיירות והאוצר ואני.
רן פקר: הם ניסחו, באתי לחתימה והם אמרו: אנחנו לא נחתום, רק אתה.
רן פקר: אמרתי: בבקשה וחתמתי.
רן פקר: הבאתי לכאן את הצילום, החתימה שלי כאן מתנוססת.
רן פקר: אני רק מקריא את סעיף 4/2 ו-4/3: כתב האישור יכלול תנאי מהותי על פיו אקווריה לא תוכל להשתמש בשטחי הפרויקט לצורך בנית מבנה כלשהו המשמש לאכסון תיירותי, לרבות בית מלון, אכסניא, צימר ו/או מבנים דומים או למגורים או להימורים מסוג כלשהו, לכל מטרה אחרת שמעבר לפרוגרמה המאושרת על משרד התיירות, גם אם אלה יהיו מותרים בתב"א, עד כדי כך.
רן פקר: "על אף האמור לעיל במידה ותאושר על ידי הרשויות המתאימות הקמתם של מבנים אסורים לבנייה בשטחי הפרויקט, חברת אקווריה בע"מ תחפוץ לבנות מבנה כאמור, אחד או יותר, יוחזר השטח הנדרש להקמתו למינהל מקרקעי ישראל לצורך הקצאתו בתהליך מכרז פומבי בהתאם להוראות כל דין.
רן פקר: המסחר המותר להקמה על המקרקעין עליהם יוקם פרויקט והמוגדר בתב"א מס'... כחנויות לשימוש התיירים, משמעותו חנויות תיירים בעלות זיקה, שמונח זה יכלול חנויות המאפיינות בזיקה לאטרקציות או למתקנים אחרים בעיר הבידור, פארק המים, מתקני הספורט וכן הלאה".
רן פקר: אני מדלג, "חנויות התיירים בעלות הזיקה ישולבו באופן אסטרטגי בעיר הבידור בכדי לספק מוצרים מקומיים ובין לאומיים ובעלי עניין לתיירים במטרה לגרום לביקורים חוזרים, הגדלת זמן השהות הממוצע והגדלת השימוש.
רן פקר: " אני מדלג "חנויות התיירים בעלות הזיקה לא ירוכזו כולן בתוך מבנה אחד או במספר מצומצם של מבנים אלא יתפרסו על פני שטח עיר הבידור סביב כיכרות לאורך צירים ושטחים אחרים באופן שנועד לתיירים.
מיכאל איתן: רן, מספיק.
רן פקר: "גודל השטח בפרויקט המיועד לחנויות התיירות לא יעלה על 11,500 מ"ר.
רן פקר: " סעיף אחרון והוא החשוב "למען הסר ספק מובהר בזה כי חנויות תיירים בעלות זיקה לא כוללות חנויות לממכר מוצרי חשמל ביתיים, חנויות לממכר כלי עבודה, חנויות רהיטים, חנויות לציוד משרדי, סופרמרקטים ובנקים ועל כן לא תותר הקמתם או הפעלתם.
רן פקר: " זו מגבלה אדירה ועל כל זה חתמנו והתחייבנו וגם האמריקאים יודעים, כאן הכל מוגדר כפי שראית, עבדנו על ניסוחים מכל הצדדים ביחד, הניסוחים הם שלהם על דעת משרד האוצר, זה לא סתם.
רן פקר: באנו וחתמנו והתחייבנו וזה הדבר.
משה באדר: אני יכול בקשר למסחר להפנות למסמכים?
משה באדר: תקציר המנהלים שהגישו אנשי אקווריה עוד ב-2003 אמר, ואני מקריא בעניין הזה הרלוונטי - - -
רן פקר: זה 2006.
משה באדר: אני מקריא.
מיכאל איתן: אבל למה זה רלוונטי עכשיו?
משה באדר: כי הוא אומר: כפו עלינו מגבלות.
משה באדר: זה מה שהם התחייבו מבראשית ברא אלוקים.
משה באדר: הם חתמו אבל זה לא בהתנדבות.
רן פקר: הלאה.
רן פקר: יחסים אישיים וניצול קשרים.
רן פקר: הכל בוצע לפי הנהלים והחוקים של מדינת ישראל.
רן פקר: אף חבר כנסת, אף חבר מרכז מפלגה, איקס מנכ"ל לא היה מעורב, לא היה לנו איש PR או לוביסט כלשהו.
משה באדר: היה להם אותך, מה צריך עוד?
מיכאל איתן: הלוביסט שלהם היה אולמרט.
רן פקר: כשיזמים רוצים להשקיע 500 או 600 מיליון דולר ב-3 פרויקטים.
מיכאל איתן: למה שלושה?
מיכאל איתן: מהם השניים האחרים?
רן פקר: באו ל-3 היזמים האלו והציגו תוכנית לשרים הבאים - - -
מיכאל איתן: אחד מהיזמים הוא קבלן בנייה - - -
משה באדר: הוא בונה קזינו בשכונות של האינדיאנים.
רן פקר: ג'ו ברנשיין גם בונה ואלדב אל גם בונה, סנטלי סילברשטיין יש לו את רשת החנויות הגדולות לילדים.
מיכאל איתן: יש להם עסקים נרחבים, הם לא מתמקדים בקזינו.
רן פקר: אין להם אף קזינו.
משה באדר: לג'ו אין קזינו?
אורן באדר: אתה אמרת מקודם.
עמוס לוטן: בפועל אין להם קזינו.
מיכאל איתן: אחרי שנכשלתם פעם אחת בהצגת העובדות תהיו זהירים, אלו אנשי עסקים שיכול להיות שבאחת החברות יש להם קזינו.
מיכאל איתן: שמעתי אותך עם הביטחון העצמי המופרז.
מיכאל איתן: זה גם לא חשוב.
מיכאל איתן: מה שחשוב כרגע, השאלה ששאלתי, האם מרכז עיסוקיהם הוא בעסקי קזינו?
מיכאל איתן: אמרת: לא.
מיכאל איתן: יש לו רשת חנויות, זה שאחת החברות שלו אולי יש לה קזינו לא על זה אני מדבר.
רן פקר: אין לאף חברה קזינו.
מיכאל איתן: אל תגיד אין לאף אחת, אתה לא יודע אם יש או אין, אתה לא בדקת.
מיכאל איתן: פעם אחת טעית בגדול, עוד יומיים יוציאו לך נייר ויגידו לך שאחת החברות שלהם מנהלת קזינו.
מיכאל איתן: מה תגיד?
מיכאל איתן: סליחה, עוד פעם טעיתי.
מיכאל איתן: פעם שלישית אני כבר לא מאמין לכלום.
רן פקר: לא טעיתי בכלל.
מיכאל איתן: תהיה זהיר.
מיכאל איתן: אתה יודע שאין להם קזינו?
רן פקר: אני יודע שאין להם, לאף אחד מהם אין קזינו אחרת לא הייתי אומר לך.
רן פקר: אני רוצה להסביר על העניין של ה-600.
רן פקר: היזמים ראו את אריק שרון, ראו את ביבי נתניהו, ראו את אולמרט, ראו את הירשזון ואז אמרו: אנחנו עדיין מאמינים בפוטנציאל העתידי, כלכלי, תיירותי של מדינת ישראל.
רן פקר: לנו יש תוכנית בעשור הבא להשקיע כאן בחם 500 ל-600 מיליון דולר בתיירות ואגיד לכם איך.
רן פקר: 300 מיליון דולר באילת על עיר הבידור.
רן פקר: 100 מיליון דולר במרום הארבל עם כפר נופש שזה גם תלוי במצב האישור והמכרז של מקרקעי ישראל שהולכים על החוף באשקלון.
רן פקר: יש מכרז שעומד לצאת.
רן פקר: בשביל שתראו שאנחנו רציניים נגיד לכם גם מה הכוונות שלנו בדבר.
מיכאל איתן: אני לא רוצה.
מיכאל איתן: הבנתי עכשיו מה זה 500 מיליון.
רן פקר: דרך אגב, אחרי ששרון בתור ראש ממשלה ביקר באילת וראה את זה הוא הכריז על זה פרויקט לאומי ואז אביגדור יצחקי הוריד אותי מכל העניין.
רן פקר: הוא אמר לי: אם אתה הולך לפרויקט לאומי לפי החוק אתה מקבל אישור תוך 4 חודשים, יהיו לך בג"צים בלי סוף.
רן פקר: אמרתי לו: איך.
רן פקר: והוא אמר לי: חברי הוועדות המקומיות, המחוזיות, הארציות ייקחו לבג"ץ כי על זה הם חיים 10, 12 שנה, מילים שלו, והם לא יתנו לך עבור זה.
רן פקר: בנינו על הרגיל והגענו למתן התוקף כפי שהגענו.
רן פקר: נושא הרכישה על הקרקע, חכירה מול רכישה, יש בדוח.
רן פקר: תוך 5% חכירה מול רכישה.
רן פקר: אפרתי קרא לי ואמר: יש שתי אופציות בנושא של הקרקע.
רן פקר: יש אחת שאתה רוכש, אתה משלם 91% כדי שהשני שזה חכירה ב-5% כל 3 שנים.
רן פקר: והוא הסביר לי את היתרונות והחסרונות - - -
מיכאל איתן: יש כאן נייר שמתייחס לג'ו ברנשטיין.
מיכאל איתן: כאן נאמר: הם מעורבים כמפתחים בלעדיים ושותפים לפרויקטים בקומפלקס מוצע של 500 מיליון דולר לבידור / קזינו שנקרא: "ניטיב אמריקן" - - -
עמוס לוטן: ההדגש הוא על המילה "מוצע".
עמוס לוטן: זה פרויקט מוצע זה לא פרויקט קיים.
עמוס לוטן: כבר 5 שנים מחכים לאישורים, זה כל פעם עובר בוועדות.
עמוס לוטן: זו שמורת אינדיאנים שביקשו להקים שם פרויקט עם קזינו אבל זה לא קיים עדיין.
עמוס לוטן: בגלל זה הם עשו את כל המחקרים ובגלל זה הם רצו להשתמש במידע שהם אספו ולתת את המידע פה.
עמוס לוטן: נכון להיום הם לא מעורבים בשום דבר אלא בפרויקט המוצע.
מיכאל איתן: הסבר מניח את הדעת.
מיכאל איתן: כשהם אמרו דברים לא נכונים הדגשתי את זה.
מיכאל איתן: כשהם אומרים לי: זה "הוצע" וזה מה שיש לי ביד - - -
עמוס לוטן: אפשר להיכנס לאינטרנט, זה נמצא באינטרנט, אפשר לדעת בדיוק מה הסטטוס של זה.
משה באדר: בפעם קודמת הוא גם אמר שהוא לא דיבר עם אולמרט.
רן פקר: אמר לי ראש המינהל את הדברים הבאים: יש אפשרות אחת של רכישה, יש אפשרות אחת של חכירה.
רן פקר: לכל אחד יש יתרונות וחסרונות.
רן פקר: החיסרון של החכירה הוא זה שאתה מטייב את הקרקע, הוא הסביר לי ואחרי 3 שנים השמאי שלנו, של המדינה, שכרגע הוא מינהל מקרקעי ישראל, והקרקע היא ערך יותר גדול, לשלוש השנים הבאות אתה מטייב ואתה כל פעם עולה.
רן פקר: בסוף אמרנו שנלך על הנושא של החכירה - - -
מיכאל איתן: של היוון אתה מתכוון.
רן פקר: של היוון.
שמעון עמר: של תשלום דמי חכירה
מיכאל איתן: לא להיוון, לתשלום דמי חכירה.
רן פקר: במקום לשלם 91% האופציה השנייה היא 5% לשנה שהשמאי הממשלתי עושה כל 3 שנים הערכה חדשה ובהתאם לערך הזה התשלום.
רן פקר: זה מה שכתוב כאן הנושא של 2 האופציות שהציגו לנו.
שמעון עמר: הטעות אולי היא לא שלהם אלא של המינהל.
מיכאל איתן: כי זה בניגוד לכללי המינהל.
שמעון עמר: בניגוד למדיניות המועצה.
פאני סספורטה: אפשר להתייחס כמינהל?
מיכאל איתן: רצוי אפילו.
פאני סספורטה: אני מנהלת מחוז דרום ואני עוסקת בפרויקט הזה.
פאני סספורטה: המחשבה לגבי צורת התשלום לפרויקט הזה נובעת קודם כל מגודל המגרש וגודל האטרקציה ואי הניסיון בהתמודדות עם פרויקטים כאלה גדולים ואי הוודאות שקיימת לגבי הצלחה או אי הצלחה, כמו שכל המשרדים דנים לאורך השנים.
פאני סספורטה: ישבנו עם שמאים, גם עם שמאי ממשלתי וניסינו ללבן את הסוגיה.
מיכאל איתן: מי זה אנחנו?
פאני סספורטה: מנכ"ל המינהל ביחד עם השמאי הממשלתי ומנהלי אגפים במינהל שו"כ.
משה באדר: שו"כ זה שיווק וכלכלה.
פאני סספורטה: הוחלט לחלק את הפרויקט לשני חלקים.
פאני סספורטה: חלק אחד לגבי האטרקציות שהוא החלק המובנה שיהיה בחכירה.
פאני סספורטה: הפרויקט של הגולף, כפי שאנחנו נוהגים בכל פרויקט ואטרקציה שאינם קשורים בבנייה – ההתקשרות תהיה בהרשאה בלבד.
פאני סספורטה: הרשאה מתחדשת כל 3 שנים.
פאני סספורטה: זה לא חכירה, אין זכויות בקרקע אלא רק אופציה לשימוש בקרקע בלבד.
פאני סספורטה: זה מתחדש ככל שהשימוש הוא עקבי.
מיכאל איתן: את לא צריכה להרחיב לעניין הגולף, הבנתי.
מיכאל איתן: המדיניות של מינהל מקרקעי ישראל לא דיברו על חכירה, דיברו על היוון.
מיכאל איתן: למה את לא מעלה את העניין של ההיוון?
מיכאל איתן: מה זאת אומרת החלטתם על חכירה כשהנהלים שלכם אומרים שצריך לתת את זה בהיוון.
פאני סספורטה: יש החלטת מועצה שמגדירה שבכל פרויקט התשלום צריך להיעשות בהיוון.
פאני סספורטה: אבל במקרה הספציפי הזה ולאור המורכבות של הפרויקט, מאחר וגם לא יודעים לאן הוא יתפתח והערכים של השמאי - - -
מיכאל איתן: מה קרה בפרויקט הזה?
פאני סספורטה: אני מנסה להסביר את הלך הרוח.
מיכאל איתן: תסבירי אחר כך.
מיכאל איתן: קודם תגידי מה קרה בפרויקט הזה.
פאני סספורטה: הפרויקט הזה הוא שונה.
מיכאל איתן: אני שואל מה קרה?
מיכאל איתן: לא למה.
מיכאל איתן: תראי לי את התהליך - - -
פאני סספורטה: בינתיים אין עוד החלטה, יש מתווה לעסקה שהוצע.
מיכאל איתן: מי החליט על המתווה הזה?
פאני סספורטה: הנהלת המינהל.
מיכאל איתן: הנהלת המינהל ישבה בינה לבין עצמה ואמרה: אומנם כתוב היוון אבל היזמים לא ביקשו או זה סתם רעיון שצץ במינהל?
פאני סספורטה: המתווה הזה גם הוצג ליזמים.
מיכאל איתן: גברתי, את מספיק אינטליגנטית כדי להבין מה אני שואל.
מיכאל איתן: חבל שנלך סחור סחור ונגיע בסוף למטרה.
מיכאל איתן: המינהל עובד על פי נהלים והחלטות של מועצת המינהל.
מיכאל איתן: מועצת המינהל קבעה שכאשר הנהלת המינהל תתקשר לגבי העברת קרקעות לפרויקטים מסוג כזה, הם צריכים להיות בהיוון.
מיכאל איתן: התוצאה היא שהציעו לו בחכירה.
מיכאל איתן: אני שואל, מי יזם?
מיכאל איתן: מי בא ואמר:
מיכאל איתן: אולי תציעו לי בחכירה או שהמינהל החליט יותר טוב לנו שזה יהיה כך, לא ניתן לו בהיוון, ניתן לו בחכירה.
מיכאל איתן: מה קרה שם?
פאני סספורטה: מנהל המינהל על בסיס שיקולים שונים של כדאיות, גם של המשק וגם של המינהל, הגדיר מתווה אחר שכדי לאשר אותו צריך לעבור החלטת מועצה.
מיכאל איתן: אני רוצה לסכם במשפט את מה שאת אומרת לי.
מיכאל איתן: מנהל המינהל מתוך רצון להיטיב עם המדינה ועם מינהל מקרקעי ישראל סבר שעדיף מבחינת האינטרס הציבורי שבמקרה זה לא תינתן הקרקע על פי הנוהל בהיוון אלא בחכירה ולכן הוא הכין מתווה שנוגע לחכירה בכפוף לכך שהוא יביא את זה ביום מן הימים למועצת מינהל מקרקעי ישראל לאישור.
פאני סספורטה: מדויק.
יקי קווינט: אני היועץ משפטי של המינהל.
יקי קווינט: לא שמעתי את תחילת דבריה של פאני אבל רציתי להוסיף בנוגע למתווה שעלה לפיו הקרקע תוקצה ב-5% במקום ב-91% כמקובל במינהל.
יקי קווינט: אני רוצה להתחיל בהיסטוריה של מינהל מקרקעי ישראל.
מיכאל איתן: אני לא רוצה להיכנס לזה, אני מבקש ממך לא להיכנס להיסטוריה.
מיכאל איתן: אתה קוטע אותי מבירור העניין.
יקי קווינט: אני רוצה להבהיר.
מיכאל איתן: אתה לא מבהיר כלום.
מיכאל איתן: יש לך להוסיף משהו רלוונטי למידע.
יקי קווינט: אני אגיד את המידע ואתה תחליט אם הוא רלוונטי או לא.
מיכאל איתן: תמתין בסבלנות.
מיכאל איתן: יש פה סיפור קצת שונה ממה שאתם מספרים.
מיכאל איתן: לפני דקה סיפרתם לנו שהציעו לכם אופציות ובחרתם את מה שהיה נוח לכם.
רן פקר: לא ככה אמרנו.
מיכאל איתן: זה מה שאמרתם.
רן פקר: מה שנכון זה מה שהיא אמרה ולזה התכוונו.
רן פקר: כשלמדתי את הנושא הבנתי במינהל שקיימות 2 אופציות.
רן פקר: אופציית ההיוון והחכירה.
מיכאל איתן: יפה, ואתם שקלתם והחלטתם.
מיכאל איתן: מה לא? כן.
רן פקר: מתוך 2 האופציות האלה אנחנו רוצים את ה-5%.
רן פקר: הם במינהלת - - -
מיכאל איתן: עזוב אותם, התפקיד שלך הוא לא להגן עליהם עכשיו.
מיכאל איתן: אתה מעורר אצלי רושם של שותפות בקונספירציה.
מיכאל איתן: יכולים להיות אלף הסברים לדברים האלה, אני לא נחפז להסיק מסקנות אבל אני מתאר את מה שאתה ראית.
מיכאל איתן: יכול להיות שכל אחד ראה אחרת.
מיכאל איתן: אתה היית בתחושה שמציעים לך 2 אופציות, ישבת, שקלת מה טוב לך ואמרת: אני מעדיף מה שמתאים לי.
רן פקר: זה מה שמתאים לי.
מיכאל איתן: גברתי, תמשיכי.
פאני סספורטה: המתווה הובא להנהלת המינהל, להצגתו.
מיכאל איתן: ברגע זה קיבלתי מסמך ממשה באדר.
אורן באדר: יש שם ציטוט: סוכם שיוצע לי 2 אופציות.
משה באדר: הוא לא אומר שאפרתי חייב אותו על אופציה אחת של 5%.
משה באדר: הוא נתן לו לבחור בין 2 אופציות.
מיכאל איתן: הוא אמר נכון, מה שפאני אומרת ותיכף נשמע את ההסברים.
מיכאל איתן: אחר כך ננסה להבין מה קרה, אולי קרה משהו הגיוני באמצע, בין הגרסאות ואולי לא קרה משהו הגיוני.
מיכאל איתן: היא אומרת שאפרתי בדק ומצא שזה טובת המדינה והציבור שהם ייקחו את זה בחכירה ולא בהיוון.
פאני סספורטה: צריך להדגיש שהכוונה היא שהחכירה לא תהיה על בסיס שומה חד פעמית עכשווית אלא שהיא מתעדכנת כל 3 שנים או 5 שנים ועל בסיס זה החכירה מתעדכנת.
מיכאל איתן: אנחנו מניחים שכאשר מועצת מינהל מקרקעי ישראל קיבלה החלטה - - -
יקי קווינט: היא טרם קיבלה את ההחלטה.
מיכאל איתן: לא הפרויקט הזה אבל כאשר מועצת מינהל מקרקעי ישראל קיבלה כמדיניות וקו מנחה שצריך לתת בהיוון ולא בחכירה, לפי מה שאת אומרת היא עשתה טעות היסטורית שגרמה נזק אדיר לעשרות פרויקטים למדינת ישראל.
מיכאל איתן: כי מה את אומרת?
מיכאל איתן: החכירה פי אלף יותר טובה אז למה הם החליטו?
מיכאל איתן: ואם הם החליטו למה לא שיניתם את ההחלטה?
מיכאל איתן: למה לא שכנעתם אותם?
יקי קווינט: הקרקע בשעתו הוקצתה לפי חוזי החכירה הישנים כאשר שולם סכום של דמי חכירה ראשוניים ובמהלך השנים שולמו דמי חכירה שנתיים בשיעור של כ-5%.
יקי קווינט: זה היה אופן הקצאת הקרקע במהלך השנים עד שבמהלך שנות ה-90 עברו למנגנון הקצאה של קרקע במהוון.
יקי קווינט: המהלך נבע מתוך כוונה לצמצם את החיכוך עם החוכרים ולא לגבות גבייה של 5% כל שנה - - -
מיכאל איתן: הדבר הזה ידוע ומובן.
יקי קווינט: כאשר מדובר בפרויקט מיוחד בסדר גודל כזה וכאשר נתקלו בקושי להעריך מה מדובר פה ואיזה פרויקט יקום פה והאם יש מקום לשום אותו היום בשומה ראשונית והאם המינהל והמדינה יקבלו את התמורות בגין הקרקע ובגין השימושים שייעשו בה או שנכון להקצות אותו בדמי חכירה שנתיים כאשר במהלך השנים אם ישתנה השימוש בקרקע ותשתנה הקיבולת והערכים - המינהל ייהנה מהתמורות החדשות.
יקי קווינט: העסקה עדיין לא הושלמה.
מיכאל איתן: יש לי שאלה, כשמקימים יישוב קהילתי עם 1000 יחידות דיור ומקצים קרקע, לא חל אותו דבר בדיוק?
יקי קווינט: בפירוש לא.
יקי קווינט: כי אנחנו יודעים בכל מגרש ומגרש מה תכליתו ולמה הוא מיועד ומה הוא עתיד לשמש.
משה באדר: גם פה אתם אמורים לדעת.
יקי קווינט: פה למדנו על פרויקט שלא היה ברור - - -
מיכאל איתן: במקרה אתה נתקל במישהו שעבר את המסלול הזה.
מיכאל איתן: הגעתי למינהל מקרקעי ישראל על מנת להקים את היישוב כוכב יאיר.
מיכאל איתן: הקרקע הייתה קרקע שהשמאי כתב עליה שמי שבונה שם את ביתו שם את כספו על קרן הצבי כי היא מוקפת יישובים ערביים, גורמים פליליים ואזורים שהגישה קשה אליהם.
יקי קווינט: מאוד יכול להיות שהמינהל הפסיד כסף.
מיכאל איתן: המינהל קבע שנקבל את הקרקע בהיוון.
מיכאל איתן: אם המינהל היה לוקח גם אז בחכירה והיה אומר לנו, תשלמו בינתיים 5% ועוד 3 שנים ועוד 3 שנים, הפכנו את היישוב למקום מאוד מוצלח, היום המינהל לא היה מתעשר - - -
יקי קווינט: יכול להיות.
מיכאל איתן: אז למה נתנו לנו בהיוון?
מיכאל איתן: העניין של החכירה לא חל לגביהם מול ההיוון.
מיכאל איתן: להרוויח בחכירה הייתם יכולים בכל פרויקט.
מיכאל איתן: אם השיקול הוא של עשיית כסף – כל פרויקט בעולם שמתחיל שווה לתת אותו בחכירה ואחר כך להרוויח עליו בהמשך.
יקי קווינט: אין הרבה פרויקטים כמו הפרויקט שאנחנו מדברים עליו.
מיכאל איתן: לא חשוב הפרויקט הזה.
יקי קווינט: באמת עמדנו בפני סימני שאלה.
מיכאל איתן: תראה לי דוגמא של פרויקט שבו כדאי היה לקחת חכירה מלכתחילה ולא לנסות מספר שנים לתת בחכירה ולעבור להיוון אחר כך.
יקי קווינט: אם אני לא טועה יש החלטת מועצה לגבי הקצאת קרקע למיזם גולף כפר חיטים, אני יכול לבדוק ולחזור עם תשובה מדויקת.
רוג'ה פולצ'ק: זה אותו יזם.
יקי קווינט: אני לא יודע אבל אני רק רוצה לעמוד על התכלית הכלכלית - - -
משה באדר: זו הדוגמא של אותו יזם, אותם פטנטים, זו תמונת ראי.
יקי קווינט: לא ידעתי שזה אותו יזם.
יקי קווינט: זה נמצא בהחלטות המועצה אם אינני טועה.
יקי קווינט: אני רוצה רק לעמוד על נקודה נוספת.
יקי קווינט: כאשר מדובר על שינוי יעוד או שינוי ניצול של קרקע – משלמים למינהל 31% מערך ההפרשים.
יקי קווינט: כאשר מדובר בהקצאה באופן הזה השומה החדשה והתשלום המשתלם בגינה שמתבטא ב-5% מבטא את מלוא ערך תוספת הזכויות.