GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי מיכאלי: אם צה"ל מגייס את מערך התובלה היבשתית והוא מגייס את מרבית המשאיות הכבדות והחדישות, צפוי שיהיה מחסור.
אבישי מיכאלי: אנחנו נערכים עם המצאי הקיים, היינו עם מה שצה"ל מותיר, לתת את המענה המתאים, כמובן לפי סדרי עדיפויות שמטה מל"ח ארצי מכתיב לנו.
אבישי מיכאלי: הכרזנו על מפעלים חיוניים, על משרדי הובלה חיוניים אשר יתנו את המענה בהתאם לסדרי עדיפויות.
אבישי מיכאלי: בהחלט לא נוכל לתת מענה לכל צרכי ההובלה, המענה יינתן בהתאם לסדרי העדיפויות שיקבע מטה מל"ח ארצי.
גדעון סיטרמן: באיזה שלב אתם נמצאים בעבודה לעדכון תרחיש הייחוס?
אלכס לנגר: היה לנו עיכוב ביורוקרטי, אבל כבר התקשרנו עם חברה שבונה את תרחישי הייחוס המעודכנים.
אלכס לנגר: היא בונה אותם מתוך תרחיש המל"ח המרכזי שעודכן לאחר המלחמה.
אלכס לנגר: אנחנו נעדכן לשתי הרשויות שלנו את התרחישים ומהם נבנה את יעדי רמת השירות, בעיקר לרשות ההיסעים.
אלכס לנגר: לאחר הגדרת יעדי רמת השירות נוכל להתייחס לפערים השונים ולתת להם מענה.
אלכס לנגר: נוכל גם לראות באיזה רמת פער אנחנו נמצאים מכל יעד שנציב לעצמנו.
אלכס לנגר: להזכירכם, מערכת התחבורה הציבורית עבדה.
אלכס לנגר: היא עבדה בווליום נמוך, משום שהביקושים ירדו ולא היה צורך בקיום מערך מלא.
אלכס לנגר: היו הפרעות מקומיות שנבעו ממהלך האירועים במלחמה.
אלכס לנגר: המפעילים פעלו ובמידת הצורך היה להם את הכושר גם להגביר את השירותים.
אלכס לנגר: הכושר הזה נשמר כל העת.
אלכס לנגר: מבחינתנו זו היתה הזדמנות לעשות בדק בית מא' ועד ת' – מתרחישי הייחוס, היעדים והפערים – ולהכין תכנית מלאה גם תחבורתית וגם ארגונית, על מנת שנהיה במצב המעודכן והנכון ביותר בתרחישי מלחמה מעודכנים.
אלכס לנגר: לגבי תמונת המצב – כאמור, אנחנו עובדים כרגע על הכנת מרכז מידע ארצי שייתן – גם בימי שלום – תמונת מצב זמינה ועדכנית לנוסעים בכל האמצעים.
אלכס לנגר: ניתן את דעתנו לפרק מיוחד לשעת חירום, כדי שתהיה און-ליין גם בשעת חירום ותיתן מידע לנוסעים איך ניתן לנסוע בכל אתר ואתר.
גדעון סיטרמן: מה לוח הזמנים לכך?
אלכס לנגר: כ-18 חודשים.
אלכס לנגר: העבודה הזאת מתגלגלת באמצעות צוות תהיל"ה באוצר ואני מקווה שהם יעמדו בלוחות הזמנים.
אלכס לנגר: זו בעצם מטלה מחשובית כדי להתמודד עם בסיסי המידע השונים ולייצר מהם מערכת מידע עדכנית ואמינה.
אלכס לנגר: בדוח מבקר המדינה עסקו גם במצב המיוחד, שהוא לא מצב חירום, ובשאלה אלו כלים יש למשרד התחבורה כדי להפעיל את התחבורה שלא בשעת חירום כוללת, אבל עדיין במצב מיוחד, כפי שהיה בעת המלחמה.
אלכס לנגר: אנחנו פועלים בשני אפיקים: 1.
אלכס לנגר: בעקבות הערת מבקר המדינה תקנו את מערכת ההסכמים שלנו עם המפעילים החדשים.
אלכס לנגר: היום בכל הסכם שמפעיל תחבורה ציבורית חותם על הפעלת אשכול אוטובוסים, נכלל פרק שלם של סמכויות משרד התחבורה להפעיל אותו, להורות לו הוראות שונות, כמו למשל העברת אמצעים, אוטובוסים ונהגים ממפעיל למפעיל.
אלכס לנגר: למשל, אם בחירום מפעיל אחד ייקבע כמפעיל האחראי באזור, מפעילים אחרים יצטרכו להעמיד את האמצעים שלהם לטובתו.
עתניאל שנלר: גם היום זה לפי אזורים.
אלכס לנגר: אתה מדבר על אשכולות גיאוגרפיים, אבל הם לא מלאים, שכן תוכל למצוא קווים בין-עירוניים חוצים אזור גיאוגרפי של קווים אזוריים.
אלכס לנגר: אם בשעת חירום ייקבע ש"אגד" צפון מנהל ואחראי על התחבורה הציבורית בגזרה, כל מפעיל אחר יצטרך להעביר לו כלים וכו'.
אלכס לנגר: אנחנו עושים עבודת מטה לגבש את אותן תקנות שיסדירו את הנושא גם במצב מיוחד, היינו שהאוטובוס עם הנהג הוא ת"פ מפעיל אחר.
עתניאל שנלר: כשאתה יוצא למכרז להפרטה, אתה מכניס פרק כזה להסכם?
אלכס לנגר: בין יתר מסמכי המכרז יש את אותו חוזה שהוא יאלץ לחתום עליו.
אלכס לנגר: בעצם החוזה הזה נמצא בפניו עוד לפני שהוא הגיש את הבקשה למכרז.
אלכס לנגר: במסגרת החוזה הזה הוא יצטרך גם להעמיד אנשים שלו כבעלי תפקידים שלנו.
אלכס לנגר: למשל, אם יש לו פקחים ונרצה להפעיל אותם בשעת חירום לכל מיני מטלות שנחליט, תהיה לנו הזכות לעשות את זה.
אלכס לנגר: כמובן שגם קבענו מנגנון לפיו נתחשבן ונפצה את המפעיל.
גדעון סיטרמן: הנושא הזה חייב להיסגר עד סוף 2008.
גדעון סיטרמן: איך "אגד", שהוא המפעיל הגדול ביותר, ערוך?
עמיר קינן: "אגד" ערוך בשני הכיוונים: מל"ח – הנושא הזה מתורגל באופן שוטף לאורך כל השנה.
עמיר קינן: אנחנו מתרגלים פעמיים בשנה את הנושא הזה וזה רץ בצורה שוטפת ומסודרת; קיימת גם אופציה אחרת, כפי שהיה במלחמת לבנון השנייה.
עמיר קינן: במקרה כזה אנחנו ערוכים להפעלה על-פי הוראות של משרד התחבורה – אגף ההיסעים – שיגיד אם אנחנו מורידים את השירות ובכמה.
עמיר קינן: ההפעלה תהיה תואמת בהתאם לדרישה בשטח.
עמיר קינן: כמובן שנגענו גם בנושאים נוספים כפי שהיו במלחמה האחרונה, כמו פיזור אוטובוסים מחניונים שנפגעו.
עמיר קינן: זה לקח מהמלחמה האחרונה.
עמיר קינן: באחד האירועים חניון חטף טיל ישיר ו-50 אוטובוסים נפגעו ויצאו מהשירות.
עמיר קינן: עתה אנחנו מוכנים וערוכים לפיזור אוטובוסים ברגע שיש מצב חירום.
עמיר קינן: היום, אם נכנסים לאירוע של מלחמה או משהו דומה למה שהיה, אנחנו ערוכים לכך שהנהגים נוסעים לביתם עם האוטובוס.
עמיר קינן: בעצם כך האוטובוסים מתפזרים לכל מיני מקומות ולא נשארים מרוכזים בחניון אחד.
עמיר קינן: באשר למערך מידע וההחלטה בכמה יורד השירות - זה נעשה בתיאום עם משרד התחבורה.
עמיר קינן: מערכות המידע של "אגד" קיימות בשוטף וגם בזמן מלחמה.
עמיר קינן: מערכת המידע השוטפת מסנכרנת באופן אוטומטי.
עמיר קינן: ברגע שאני מוריד את היקף העבודה, מערכת המידע מעודכנת בהתאם והציבור יכול לקבל את המידע און-ליין באמצעות מערכת המידע הטלפונית והממוחשבת - *2800.
עמיר קינן: המערכת פעילה גם בשגרה וגם בזמן מלחמה.
שוקי אהרונוב: שיתוף הפעולה תוך כדי המלחמה נעשה באמצעות פקחים ומנהלי סניפים שנמצאים בשטח והם יכולים לקשר בין מרכז המידע לבין העיריות או מל"ח.
שוקי אהרונוב: אני חושב שצריך לחדד את זה ולהשתמש בזה כמידע און-ליין, 24 שעות.
שוקי אהרונוב: בעצם מדובר באדם שמגויס בצורה כלשהי למשרד התחבורה ותפקידו יהיה לקשר בין משרד התחבורה לבין מרכז המידע או לתושבים בכלל.
גדעון סיטרמן: האם בחנתם את רמות המלאי של הדלק שאתם צריכים לפעילות?
שוקי אהרונוב: לדעתי לא היתה בעיה בנושא הזה.
שוקי אהרונוב: לא הגענו למצב של חוסר דלק, מה גם שנהגים שיצאו מהצפון השתדלו למלא דלק בתל-אביב או בירושלים.
שוקי אהרונוב: בעצם כולם היו מאורגנים למילוי דלק בדרום.
עתניאל שנלר: מה באשר לנהגים במילואים?
עמיר קינן: הדבר הזה הולך ופוחת.
עמיר קינן: נוצר מצב שרוב הנהגים כמעט שלא עושים מילואים.
עמיר קינן: בזמן המלחמה אחוז קטן מהנהגים גויס ולכן זה כמעט שלא פגע.
אלכס לנגר: לגבי מצבי חירום עתידיים – אנחנו נסמכים על המפעילים הקיימים.
אלכס לנגר: אנחנו לא נמציא שום דבר במקומם, אלא להפך, אנחנו נעצים את היכולות שלהם.
אלכס לנגר: צריך להיערך בעיקר למבצעי הסעה, דברים שלא היו בתרחישים קודמים, למעט הסעות מקומיות כאלה ואחרות.
אלכס לנגר: אנחנו צופים שעלולים להיות תרחישים שבהם נאלץ לארגן מבצעי הסעה גדולים ונצטרך להסתמך על היכולות של מפעילי התחבורה הציבורית הקיימים.
אלכס לנגר: למזלנו גם ב"אגד" וגם ב"דן" אספקת הדלק וגם התחזוקה נעשית בתוך המפעל עצמו והם אפילו נותנים שירותים לעוד מפעילי תחבורה ציבורית.
אלכס לנגר: היכולת הזאת נשמרת גם בחירום ולכן הם לא צריכים להיות סמוכים על מוסכים, כמו למשל משאיות התובלה שלנו שצריכות להיסמך על מערך המוסכים הכולל שלא תמיד זמין ולא תמיד פועל ברמה הנדרשת.
אלכס לנגר: בהקשר זה במערך ההיסעים אנחנו יחסית במוכנות גבוהה יותר.
עתניאל שנלר: אתם עושים את הדברים האלה גם מול האוצר?
עתניאל שנלר: ככלות הכל, כאשר אתה מפעיל ברמה מסוימת בזמן מלחמה, הרי התגמול למפעיל ישתנה בצורה משמעותית.
עתניאל שנלר: מישהו צריך לתת לכך את הגיבוי.
אלכס לנגר: כל מלחמה שהיתה פגעה כלכלית במפעילים.
אלכס לנגר: כשנערכו עימם הסכמים כלכליים הדבר הזה נלקח בחשבון.
אלכס לנגר: בסופו של דבר המשא ומתן מול המפעילים הוא על בסיס האירועים הכלכליים שקרו, על בסיס ההכנסות וההוצאות שהיו בפועל.
אלכס לנגר: ברור שהדברים האלה נלקחים בחשבון, כי אי אפשר שגופים פרטיים ייקחו עליהם את סיכוני המלחמה.
אלכס לנגר: זה סיכון כבד מדי לגוף פרטי.
אלכס לנגר: לכן בהסכמים, אפילו לגבי מצבים מיוחדים ולא רק לגבי שעת חירום, קבענו מנגנון פיצוי, כי ברור שאי אפשר לפעול במשך תקופה ארוכה בלי שיינתן לזה מענה כלכלי.
אלכס לנגר: הדברים האלה נעשים בעצה אחת עם האוצר ועל דעתו.
מצליח קזיס: בשעת חירום חברת "דן" עובדת כרגיל.
מצליח קזיס: אנחנו עושים תרגילים עם הצבא ולדעתי זה עובד מצוין.
מצליח קזיס: במלחמה האחרונה גויסו מעט נהגים כך שכוח האדם לא קטן בהרבה.
מצליח קזיס: גייסנו את כל העובדים, כי הרבה אנשים הגיעו מהצפון להתאוורר ודווקא לנו, בגוש המרכזי, היתה הרבה עבודה.
מצליח קזיס: אני חושב שבסך הכל עבדנו טוב בזמן המלחמה ולא היה חסר שום דבר.
מצליח קזיס: אני חושב שעמדנו בזה בכבוד.
מצליח קזיס: קיבלנו ממשרד התחבורה אישור לסגירת קווים מסוימים, שאינם עתירי נוסעים, ובמקביל תגברנו את הקווים עתירי הנוסעים, היכן שהיתה הרבה עבודה.
סא"ל סיגל תדהר: משרד העבודה עשה עבודה מדהימה, מקיפה, בכל הקשור למדיניות המיגון המשלימה לסקטורים.
סא"ל סיגל תדהר: פיקוד העורף הבין שבמלחמה ההנחיות לאוכלוסיה לא מתאימות למי שנדרש לצאת לעבודה.
סא"ל סיגל תדהר: יצרנו חלוקה לפי סקטורים שונים שמגדירה מדיניות מיגון לעובדים שנדרשים לצאת לעבודה.
סא"ל סיגל תדהר: במשרד התחבורה היתה עבודה מאוד רצינית בנושא הזה.
סא"ל סיגל תדהר: כל הגופים של משרד התחבורה לקחו את המדיניות שנקבעה על-ידי פיקוד העורף ותרגמו אותה הלכה למעשה לרזולוציות יותר נמוכות, היינו מה עושה כל משרד לעובדים שלו.
סא"ל סיגל תדהר: בנושא רכש מיגון אישי - אני לא רואה פערים במשרד התחבורה, ייתכן שפה ושם צריך רכש מצומצם כזה או אחר, אבל באופן כללי יש מענה.
סא"ל סיגל תדהר: יש לנו עבודה רצופה גם עם מנכ"ל משרד התחבורה.
סא"ל סיגל תדהר: האלוף היה בביקור וסוכם על נהלי עבודה מסודרים אל מול המשרד.
סא"ל סיגל תדהר: זה אומר שלא תהיה עבודה של פיקוד העורף אל מול ששת הגופים של משרד התחבורה, אלא עבודה מרוכזת מול המנכ"ל.
סא"ל סיגל תדהר: כך אין בעיה של תיאום ההנחיות, כי אחת הבעיות במלחמה היתה שעבדנו ישירות מול רכבת ישראל, מול הנמל או מול כל הגופים.
סא"ל סיגל תדהר: היום יש לנו גוף שיתאם את הפעילות הזאת ואז ההנחיות יינתנו מהרמה הארצית – המנכ"ל – ישירות לגופים.
סא"ל סיגל תדהר: אני חושבת שזה יעשה סדר בתוך הדבר הזה.
עתניאל שנלר: נציגי משרד מבקר המדינה, בבקשה.
שמואל הרשקוביץ: באופן כללי אין לנו מה להוסיף על מה שכתבנו בדוח.
שמואל הרשקוביץ: אנחנו רוצים לציין בסיפוק שחלק גדול מהדברים שהעלינו בדוח קיבלו ביטוי בשטח ורוב הליקויים תוקנו.
שמואל הרשקוביץ: הליקוי המרכזי שציינו בסיכום הדוח, היינו להקים גוף מתכלל במשרד התחבורה, נמצא בשלבי ביצוע.
שמואל הרשקוביץ: אנחנו מקווים שזה יוקם ויקבל סמכויות חוקיות, כפי שציינו בגוף הדוח.
גדעון סיטרמן: המגמה בסדר, אבל אני עדיין לא מרוצה.
גדעון סיטרמן: אני רוצה שלא נצא בהרגשה שאפשר לצאת לחופשה.
גדעון סיטרמן: אני רואה את 2008 כשנה שבה אני רוצה לנקות את כל החלודה, להפוך קצת יותר שומנים לשריר.
גדעון סיטרמן: זה לפי האמרה "קשה באימונים, קל בקרב".
גדעון סיטרמן: זה מחייב את כל הגופים ואת העומדים בראש שש הרשויות מתוך ה-24 שיש.
גדעון סיטרמן: זה המשרד שיש לו תחת אחריותו המספר הגדול ביותר של רשויות.
גדעון סיטרמן: אני רוצה להיות קשוב לתהליכים שמל"ח מציע מבחינה מקצועית וכן לפיקוד העורף, ואכן אנחנו מקיימים דיאלוג מתמיד.
גדעון סיטרמן: אני מבקש שגם בתכנית העבודה 2009 נכניס תרגול נוסף לכל גוף בנפרד.
גדעון סיטרמן: מעבר לזה, לקראת סוף דצמבר אנחנו נתרגל את עצמנו עם הגוף שמבקר המדינה הנחה אותנו להקים – רשות תחבורה עליונה.
גדעון סיטרמן: אני מקווה שבתום שנת העבודה 2008 נוכל לדווח לוועדה על מילוי כל המשימות וגם להציג את לוח העבודה ל-2009, כי העסק הזה לא יכול להיגמר בשנת עבודה אחת, אלא צריך להשתפר כל הזמן.
גדעון סיטרמן: זה צריך להיות בתנועה מתמדת תוך השתפרות מתמדת.
אבשלום וילן: הנחת העבודה היום היא שכל הארץ בטווח טילים.
אבשלום וילן: האם אתם מתרגלים מצב בו כל הארץ במצב חירום ולא רק חזית אחת?
גדעון סיטרמן: אנחנו עובדים על הכל, כולל דרום וצפון או חלק צפון וחלק דרום.
אבשלום וילן: בפעם הבאה המרכז יהיה הבעיה הגדולה ביותר.
גדעון סיטרמן: הבעיה המרכזית לכלכלה הישראלית היא שני הנמלים והניידות.
גדעון סיטרמן: אני שם את כל האנרגיות לכך שהנמלים יתפקדו לא רק 100%, אלא 150% בעת חירום, כי אלה שני אבי העורקים של כלכלת ישראל והמשק הישראלי.
גדעון סיטרמן: לדעתי כל האמצעים והאנרגיות צריכים להיות מופנים לכך שהנמלים יעבדו, שאפשר יהיה גם להגיע אליהם ולצאת מהם.
גדעון סיטרמן: זה אחד הדברים שאנחנו ממשיכים לתרגל ונתרגל כל הזמן.
עתניאל שנלר: אני מבקש לעבור לסיכום.
עתניאל שנלר: אני רוצה להודות למבקר המדינה.
עתניאל שנלר: לפעמים, כשמבקר המדינה שם דברים על השולחן, לבי מתהפך.
עתניאל שנלר: לאחר מכן, כשאני רואה את התוצר של הלקחים, אני מבין איזו עבודה חשובה אתם עושים.
עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לכם, כי הצלחתם להרים להנחתה מספר נקודות חשובות מאוד.
עתניאל שנלר: במסגרת הוועדה הרחבנו קצת מעבר לדוח, ונמשיך להרחיב, כי לא צריך להסתפק רק במילה הכתובה, אלא גם מעבר לזה.
עתניאל שנלר: אני חושב שמשרד התחבורה הוא דוגמה טובה למשרד שלמד את הדוח לעומקו והכניס את זה לתכנית העבודה ולא כמשימה אד הוק.
עתניאל שנלר: הדברים של המנכ"ל שזה לא נגמר בסימון "וי", אלא בתנועה מתמדת לשיפור מתמיד - מאוד משמחים.
עתניאל שנלר: אנחנו באמצע הדרך.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשים כמה אבני דרך נוספים, כי ועדה זו לא מסיימת את תפקידה, אלא תמשיך לעקוב אחרי הדברים, עד שנהיה במצב של "קל בקרב" לאחר שנעמוד באימונים שלנו.
עתניאל שנלר: בינואר 2009 תהיה ישיבת עבודה נוספת בפורום הזה.
עתניאל שנלר: על-פי דברי המנכ"ל, עד סוף 2008 אמורים לסיים אי-אלו דברים, מתוך ידיעה שחלק מהדברים ימשיכו גם בתכנית העבודה 2009.
עתניאל שנלר: אנחנו נעשה חיתוך מצב נוסף בינואר 2009.
עתניאל שנלר: באותה ישיבה נרצה לקבל עדכון על כל שש הרשויות, לא רק אלה שבדוח, אלא גם הרשויות הנוספות, כמו למשל נושא התעופה שלא נגענו בו בכלל.
עתניאל שנלר: אם בדצמבר תקיימו תרגיל של רשות תחבורה עליונה, אני מאוד אשמח שתזמינו אותנו לראות את התרגיל ולהיות חלק מכם בתהליך הגיבוש, כי זה בעצם הדבר המהותי, היינו בניית רשות תחבורה עליונה בסנכרון של כלל המערכות והרשויות האחרות.
עתניאל שנלר: לגבי רכבת ישראל – מעבר לתשבחות, שקיבלתם בצדק, אני רוצה לבקש שני דברים שנראים חסרים: 1.
עתניאל שנלר: עד סוף 2008 אני מבקש לקבל דיווח לגבי מיגון העובדים בצפון, מתוך הנחה שעד סוף 2009 יהיה מענה כזה גם בדרום.
עתניאל שנלר: 2.
עתניאל שנלר: להכניס נהלי חומ"ס לתוך הנהלים.
עתניאל שנלר: יישר כוח על העבודה שלכם.
עתניאל שנלר: לגבי רשות הספנות והנמלים - אני אפנה בעצמי לד"ר יוסי ענבר, כי הנושא של אתר חלופי לאחסנת חומרים מסוכנים עדיין לא סוכם.
עתניאל שנלר: זה לא סביר, הדבר הזה נמרח יותר מדי זמן ואיני מבין למה.
עתניאל שנלר: אדוני המנכ"ל, קיבלנו את הנהלים לגבי רשות הנמלים.
עתניאל שנלר: הנהלים בזמן חירום מפורטים בפרק ה'.
עתניאל שנלר: כל שאר הפרקים עדיין לא נכתבו, כמו ארגון הרשות, כוננות וגיוס, הפעלת אוניות צי סוחר.
אמנון צור: הנהלים האלה קיימים ומה שהועבר לך הם התוספת החדשה.
עתניאל שנלר: אני יודע לקרוא גם אם זה בלי ניקוד.
עתניאל שנלר: כאן יש פרק מאוד יפה ומרשים, פרק ה', והשאר לא מופיע.
אמנון צור: כל השאר כבר קיים.
אמנון צור: צירפנו מכתב פותח שמסביר.
עתניאל שנלר: ההערות שלי לא נועדו לומר שזה לא טוב, אלא כדי להתקדם עוד מדרגה.
עתניאל שנלר: אנחנו לא הולכים נגד, אלא מנסים יחד אתכם להגיע להשלמה של הדברים.
עתניאל שנלר: מדאיג אותי הנושא של גורמי ממשק – גורמי ממשק שאינם בתחום משרד התחבורה וממשק לפעילות משרד התחבורה, כמו למשל חוות הדלקים בחיפה או חומרים מסוכנים שנמצאים באחריות של גורמים שאינם הנמל עצמו.
עתניאל שנלר: ליד נמל אשדוד למשל יש מפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים.
עתניאל שנלר: הם לא קשורים למשרד התחבורה, אבל אם חלילה קורה שם משהו, המשמעות לשער של המדינה, לכלכלת המדינה, היא קשה כי הנמל משותק אי-אלו שעות.
עתניאל שנלר: אין לי פתרונות, אבל גורמי הממשק צריכים למצוא פתרונות לגבי חוות הדלק, חוות חומרים מסוכנים, אמוניה וכו'.
עתניאל שנלר: גם המענה הלא שלם לנושא גיבוי תשתיות חשמל וכוח, בין אם באשדוד ובין אם בחיפה, הוא נושא קריטי בעיניי.
עתניאל שנלר: עניין ניוד העובדים נמצא בנהלים ובהסכמים, אבל איני בטוח שזה מספק.
עתניאל שנלר: ייתכן שזה צריך להיות בחוזים ולא רק עניין של רצון טוב.
עתניאל שנלר: אני לא רוצה להתערב בזה, אבל צריך לעגן את זה כדי שלא תהיינה תקלות בהקשר הזה.
עתניאל שנלר: אנחנו נעקוב אחר הנושא של בז"ן והבטחת רצף אספקה של דלק למדינת ישראל.
עתניאל שנלר: באשר לאבטחת נמל אשדוד - אנחנו לא נעסוק בנושא הזה כאן.
עתניאל שנלר: העליתי את זה בפורום אחר ולא בפורום תחבורה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לפנות למנכ"ל ולנציגי הרכבת – נדמה לי שראוי להאריך את מסילת הברזל בתוך נמל אשדוד עד לרציף החדש.
עתניאל שנלר: זה לא נראה לי מבצע גדול מדיי.
עתניאל שנלר: מדובר ב-200-100 מטרים שיכולים לעשות שינוי מהותי ולפטור צי גדול מאוד של מערכת ההיסעים, כי אם המנוף מוריד את המכולות על הרכבת, הרי חסכנו לעצמנו עשרות ואולי מאות של יבילים בהקשר התעבורתי.
עתניאל שנלר: נשמח לקבל את נוהלי החירום לשני הנמלים.
עתניאל שנלר: אני יודע שהם קיימים.
עתניאל שנלר: הדבר המרכזי בעיניי קשור להערה של חבר הכנסת אבשלום וילן, למה שנקרא "איום הייחוס".
עתניאל שנלר: יותר קל לומר שאם יש מלחמה בצפון כל הכובד עובר לאשדוד, ואם מחר יהיו גראדים על אשדוד, הכל יעבור לצפון.
עתניאל שנלר: אבל מה לעשות, לא בהכרח שהחיים יהיו כאלה.
עתניאל שנלר: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו נהיה תחת מצב מיוחד בעורף שכולל את שני הנמלים.
עתניאל שנלר: אני חושב שאני לא אגלה סוד ששני הנמלים נמצאים תחת סכנה להתקפה של טילים ולכן אי אפשר להסתפק בנוהל של העברת מקל, אלא צריך לקחת את התרחיש החמור יותר.
עתניאל שנלר: לא בהכרח צריך לבנות את הכל על החמור ביותר, אלא שיהיו שני תרחישים – תרחיש גזרתי ותרחיש כולל.
עתניאל שנלר: בעצם תצטרכו לשם כך שני נהלים שונים למיגון, לניוד עובדים, סדרי עדיפויות וכו'.
עתניאל שנלר: כמעט בכל דבר יהיה נוהל אחר.
עתניאל שנלר: כשתהיו מוכנים עם הנהלים הבסיסיים, אני מציע לעשות שדרוג לנוהל היותר מורכב.
עתניאל שנלר: לגבי התחבורה הציבורית - לא הסתפקתי בתשובות שקיבלנו, משום שלא ברור לי הקשר בין ראש העיר שאומר כך ייסעו וכך לא ייסעו, לבין המפעיל, שיש לו שני מנהלים בהקשר זה, לבין משרד התחבורה שהוא הרגולטור והוא המנחה המקצועי, לבין פיקוד העורף שהוא המנחה בפועל, לבין המשטרה שנקרעת בין פיקוד העורף לבין משרד התחבורה, המפעיל והאזרחים שכועסים.
עתניאל שנלר: אני מרגיש שהלופ הזה עדיין לא סדור, אם כי זה שאתם הולכים לאשכולות ועושים אחריות גזרתית ופקחים, זה כיוון שיכול לתת תחילת מענה.
עתניאל שנלר: אני עדיין לא מרגיש שזה ברור.
אלכס לנגר: זו בעיה מבנית בתחבורה הציבורית.
אלכס לנגר: זה לא סוד שאנחנו רוצים לשנות גם בתחום הזה.
עתניאל שנלר: משום שאני בקיא מעט בנושא תחבורה ציבורית, אני אומר את זה דווקא בגלל שזו בעיה מבנית.
עתניאל שנלר: אני לא בא בטענה, אלא אומר שהמערכת בנויה בצורה כזאת ושצריך למצוא לה תרופה בגלל הבעיה המבנית.
גדעון סיטרמן: אתה מדבר על היררכיה ברורה שמופעלת בעת חירום.
עתניאל שנלר: באשר לנהלי חירום למפעיל - אני חושב שבמסגרת המכרזים ומה שנדרש מכל מפעיל, צריכים להיות גם נהלי חירום.
עתניאל שנלר: אני יודע שזה קיים לחלק מהמפעילים הגדולים, אבל אין את זה לכולם.
עתניאל שנלר: בדיונים שהיו לא נגענו בנושא תעופה.
עתניאל שנלר: אני מבקש שנדון בתעופה האזרחית המסחרית, בתעופה האזרחית הפרטית, בנתיבי תעופה, בקרת נתיבי תעופה, שדות תעופה ומנחתים.
עתניאל שנלר: אלה דברים שיש להם משמעות גדולה מאוד בזמן חירום, בעיקר במדינה הקטנה שלנו, בעיקר בשאלות התעבורתיות האוויריות עם כל המשמעויות בהקשר הזה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שוב תודה רבה למשרד.
עתניאל שנלר: אני חושב שמשרד התחבורה הוא מודל להתייחסות רצינית לדוח מבקר המדינה.
עתניאל שנלר: צריך לברך את המשרד, את ראשיו, את שר התחבורה, את המנכ"ל וכל העובדים.
זבולון אורלב: האם את מודעת שלוח הזמנים הזה אומר בעצם שרק באמצע שנת הלימודים הבאה יהיו ההנחיות?
זבולון אורלב: פירושו של דבר שבמקרה הטוב בשנת הלימודים תש"ע, בעוד שנה וחצי, ניתן יהיה להתחיל בו.
זבולון אורלב: האם לא כדאי לשקול לחלק את התהליך, כלומר לסיים את החוזר לגבי הגיל הרך, אחר כך יסודי וכו', או להתמקד קודם בחטיבת הביניים.
זבולון אורלב: השרה אמרה, בצדק, שהבריונות והאלימות הם בשכיחות גבוהה יותר בדרגי החינוך האלה.
זבולון אורלב: אולי כדאי להתחיל שם ולסיים ולא לחכות לרכבת הארוכה, שעד שהקרון האחרון לא מוכן הקרון הראשון לא יוצא לדרך.
אלה אלגריסי: תודה.
אלה אלגריסי: אני לוקחת את ההצעה ואנחנו ננסה לקדם אותה.
אלה אלגריסי: אנחנו נשתדל שהחוזר יהיה כתוב קודם.
אלה אלגריסי: בינתיים אנחנו עושים כל מיני מהלכים בהקשר.
אלה אלגריסי: ביקורת אחרת שעלתה בדוח היתה קשורה לתפיסה שעומדת בבסיס התכנית.
אלה אלגריסי: כשדיברו איתנו על התכנית ההרגשה שלנו היתה שהנציגים מטעם המבקר באו עם איזושהי תפיסה אישית, כנראה גם מקצועית, שדרשה או חיפשה לראות מענים שמראים החמרה ואחידות בתגובה לגבי הטיפול באלימות.
אלה אלגריסי: זאת תפיסה אחת.
אלה אלגריסי: זאת אכן לא התפיסה שהמשרד מוביל.
אלה אלגריסי: אנחנו לא מובילים תפיסה שמדברת על אחידות והחמרה.
אלה אלגריסי: זאת כמובן תפיסה אפשרית, אבל יש לה מחירים.
אלה אלגריסי: בהקשר זה עולות שאלות מאוד קריטיות שאנחנו צריכים להתייחס אליהן גם בהתייחסות לחברה במדינת ישראל.
אלה אלגריסי: אנחנו שואלים אם אנחנו יכולים להרשות לעצמנו להגיב על אלימות קלה ועל אלימות חמורה באותו אופן; אם אנחנו יכולים להגיב על אלימות בגן הילדים ואלימות בבית-ספר באותו אופן; אם כשאלימות חוזרת על עצמה אנחנו יכולים להגיב באותו אופן.
אלה אלגריסי: יש סדרה של ממצאים ממחקרים שלא נעשו במדינת ישראל, אלא בארצות הברית, ויש לנו דוגמאות לסכנות שיכולות להתעורר מתוך התפיסה הזאת.
אלה אלגריסי: זו תפיסה שיש לה מחירים.
אלה אלגריסי: התפיסה שמערכת החינוך מובילה כרגע היא תפיסה שמתייחסת לקונטקסט החברתי במדינת ישראל.
אלה אלגריסי: למשל, במדינת ישראל יש רב-תרבותיות שצריך לקחת אותה בחשבון.
אלה אלגריסי: כמו כן, יש החלטה חברתית – חשובה מאוד לדעתנו – של הכלה של תלמידים עם קשיים בתוך המערכת.
אלה אלגריסי: אני מקווה שכל מי שיושב סביב השולחן כאן יסכים אתי שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להוציא מתוך מערכת החינוך תלמידים שהם תלמידים אלימים.
אלה אלגריסי: אין לנו לאן לשלוח אותם.
אלה אלגריסי: אנחנו בעמדה שצריך להחזיק אותם בבית-הספר וכמובן לפתח מענים ולעזור להם בהתמודדות.
אלה אלגריסי: אם אתם עוקבים אחרי התקשורת, הרבה פעמים תלמידים שיש להם התנהגויות אלימות חמורות הם כאלה שהוצאו מהמערכת למערכות אחרות.
אלה אלגריסי: אני מודה שבאמצע יש אופציה ליצור מסגרות חלופיות לתלמידים שיעשו מה שנקרא "חינוך מחדש".
אלה אלגריסי: זה נכון שכבר בתקופתה של חברת הכנסת רונית תירוש ניסינו להעלות אופציה כזאת, אבל זו גם החלטה תקציבית.
אלה אלגריסי: אם מדינת ישראל תחליט שזה משהו שהיא משקיעה בו, ייתכן שזה יקרה.
זבולון אורלב: מצד אחר, אני חושב שזו נאיביות לחשוב שבית-הספר, בכלים שלו, יכול להתמודד עם כל סוג של תלמיד אלים.
זבולון אורלב: זה דבר נאיבי ותמים וממש לא מציאותי.
זבולון אורלב: צריך להקים מסגרות לאותם תלמידים מאוד-מאוד אלימים, מאוד-מאוד בריונים, אפילו לתקופה זמנית.
זבולון אורלב: בלי זה אני לא רואה פתרון.
זבולון אורלב: אם דוחים את המהלך הזה על פניו, פירושו של דבר שדווקא אותו מיעוט, שהוא מאוד אלים ומאוד בריון, הוא זה שמשליט את האווירה הבריונית והורס את האקלים התרבותי, הנוח והנעים בבית-הספר.
אלה אלגריסי: זו תפיסה אחת, אבל מולה יש תפיסות רבות שאומרות שככל שבית-הספר יקדם את האקלים הבטוח שלו באופן כללי ורוב התלמידים בו ינהגו לפי הכללים והחוקים, בית-ספר יוכל להכיל יותר טוב גם את התלמידים עם הבעיות הקשות.
אלה אלגריסי: עדיין לא מיצינו את הניסיון לטפל בתלמידים אלימים בתוך המערכת.
אלה אלגריסי: אם דיברנו על עשור שיש בו ביקורת על התכנית, אזי בשנים הראשונות ההרגשה היתה שצריך להוציא את התלמידים.
אלה אלגריסי: יש אמירה ידועה במערכת החינוך שכשמוציאים שני תלמידים אלימים יש אחריהם שניים אחרים.
אלה אלגריסי: ככל שנצליח יותר להחזיק אותם בתוך המערכת וניצור אקלים יותר בטוח – שזה מאפיין את התפיסה עליה אנחנו מבססים את העבודה – זה ייתן מענה לכ-90% מהתלמידים.
אלה אלגריסי: אם תלמידים יחוו חוויה טובה בבית-הספר תפחת האלימות ואז גם יטופלו התלמידים האלימים בתוך המסגרת.
אלה אלגריסי: התפיסה שלנו מבוססת על מחקרים.
ג'מאל זחאלקה: הצגת קודם שקופית שדיברה על יחס שונה ורב-תרבותיות.
ג'מאל זחאלקה: למה הכוונה?
ג'מאל זחאלקה: האם זה אומר שבכל תרבות יש יחס שונה לאלימות?
ג'מאל זחאלקה: יש תרבויות שבהן מותר להרביץ וכד'?
ג'מאל זחאלקה: מה פירוש המשפט הסתמי הזה?
ג'מאל זחאלקה: בעיניי הוא משפט חמור מאוד.
ג'מאל זחאלקה: כמעט רציתי לומר שאני סומך על אנשי המקצוע שיעשו את העבודה שלהם ואנחנו נראה את התוצאות הסופיות.
ג'מאל זחאלקה: כשאני רואה את המשפט הזה, אני לא סומך עליכם.
אלה אלגריסי: הסוגיה של הרב-תרבותיות באה מתפיסה לפיה צריך להבין את התופעות שקשורות לזה בתוך המגזר היהודי ומחוץ למגזר היהודי ולתת מענה מתאים לכל אוכלוסיה.
ג'מאל זחאלקה: דיברת על יחס שונה.
אלה אלגריסי: לא, ממש לא.
אלה אלגריסי: דיברתי על יחס שונה לאלימות בתוך החברה.
זבולון אורלב: אני הבנתי שזה בדיוק המתח שיש בתוך חברת תלמידים בין תלמידים שבאים מתרבויות שונות.
אלה אלגריסי: יש שונות ביחס לאלימות בתרבויות שונות.
אלה אלגריסי: אני חושבת שאנחנו עושים עבודה רבה כדי לקרוא את הנתונים ולבנות תכניות מתאימות, כדי להגיע לאותו קו משווה.
יולי תמיר: חבר הכנסת זחאלקה, אני אתן לך דוגמה שהיא באה מהמקום ההפוך ממה שאתה חושב.
יולי תמיר: ילדים יוצאי הקהילה האתיופית סופגים אלימות בלי להגיב, הרבה יותר מילדים אחרים.
יולי תמיר: יש יחס ממש של ספיגה.
יולי תמיר: הם לא מגיבים וגם לא מדווחים, באיזשהו מקום הם חושבים שיש בושה בחשיפה שלהם לאלימות.
יולי תמיר: אם במגזר הערבי ריב חמולות מגיע לתוך בית-ספר, כפי שקרה לנו בעת האחרונה, זה דבר שבא מהסביבה ואי אפשר להתנתק מזה.
יולי תמיר: אם יש לנו אלימות בבית-ספר בשפרעם בין ילדים דרוזים לילדים נוצרים לילדים מוסלמים, אז אי אפשר להתעלם מהעובדה שזה קורה בגלל התרבות השונה.
ג'מאל זחאלקה: זה לא בגלל יחס שונה, אלא זה רקע שונה.
יולי תמיר: זאת הכוונה.
אלה אלגריסי: אני לא אתעכב על הביסוס המחקרי.
זבולון אורלב: הביסוס המחקרי אומר את מה שאמרנו בתחילה, שבחברה אלימה אי אפשר ללמד, אי אפשר לחנך וההישגים יהיו נמוכים.
זבולון אורלב: לכן אנחנו באים אליכם בטענות ומבקשים מכם שתנקטו באמצעים כדי להביא לאקלים נעים בתוך בית-הספר.
אלה אלגריסי: אנחנו מנסים להתייחס לנתונים מתוך מחקרים ומתוך הידע שלנו ולהתאים את התכניות שלנו לנתוני המחקרים.
אלה אלגריסי: אנחנו מבססים כל מהלך שלנו על איזשהו ממצא שיש לנו, על נתונים.
אלה אלגריסי: הערה אחרת בדוח המבקר התייחסה למאגרי הנתונים.
אלה אלגריסי: ההרגשה שלנו היא שלא חסרים לנו נתונים.
אלה אלגריסי: אנחנו צריכים למצוא את הדרכים ליישם החלטות שקשורות לנתונים.
אלה אלגריסי: העובדה שהאלימות היא גבוהה היא עובדה.
אלה אלגריסי: הנתונים הכלליים קיימים.
אלה אלגריסי: בעשור האחרון משרד החינוך קיים אחת לשלוש שנים מחקר בראשותו של פרופ' עמי בנבנישתי שעשה ניטור לרמת האלימות.
אלה אלגריסי: הנתונים שאליהם מתייחס המבקר, ושבעקבותיהם אנחנו מפתחים את התכניות.
זבולון אורלב: הוא הוזמן לדיון, אבל נמסר לנו שהוא נמצא בחו"ל.
אלה אלגריסי: אחת לשלוש שנים מתקיים מחקר של ארגון הבריאות הבינלאומי.
אלה אלגריסי: ד"ר יוסי הראל-פיש יוכל לתת פרטים על כך.
אלה אלגריסי: מהמחקרים האלה אנחנו מקבלים נתונים כלליים לגבי תופעת האלימות.
אלה אלגריסי: יש לנו גם נתונים בית-ספריים שמתקבלים באמצעות שני כלים: הכלי הראשון הוא כלי האח"מ, שהוא שאלון שפותח בתוך שפ"י והתרחב מאוד במהלך העבודה.