GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סיטרמן: בפני וועדת הכלכלה ישנה הצעה משותפת, אדוני המבקר משנת 1995 לא העלו את האגרות רשות שדות התעופה, אנחנו נמצאים ברמה הנמוכה ביותר באירופה ואפשר להגיד שבין הנמוכות ביותר בעולם פועלים לעלות את האגרות, והנחיה של השר למועצת הרשות להעביר עם תכנית פעולה שהמיקוד שלה הוא פרויקטי בטיחות תעופה שהיו חסרים בשנים האחרונות כדי להשלים את הביטוח שבטח כל אחד מכם רואה כשהוא מגיע לנמל התעופה בן גוריון היום, התכנית כוללת פרויקטים בסדר גודל של 1.2 מיליארד שקל וזה נמצא על שולחנה של וועדת הכלכלה, כל מה שקשור לתכניות העבודה הן נמצאות בעבודה ואנחנו מצפים שוועדת הכלכלה תאשר זאת, זו הפעם הראשונה שהשר שכנע את האוצר ללכת על מהלך דרמטי של שינוי האגרות כדי שלנוכל לממן את כל הפרויקטים שהיו תקועים.
גדעון סיטרמן: בשנה האחרונה היתה החלפה של ההנהלה ברשות שדות תעופה, ההנהלה הכוללת, גם היושב ראש התחלף, גם המנהל הכללי וחלק גדול מהסיבה להחלפת המנהל הכללי נבע מהעובדה של חוסר נמרצות ושל חוסר תכניות עבודה בנושא בטיחות התעופה, אני לא מכיר הרבה מוסדות מוסריים שקיבלו מסקנות אישיות לגבי תפקוד מערכת שכל כך חשובה למשק הישראלי ולציבור הישראלי.
גדעון סיטרמן: יש הנהלה חדשה, יש הנהלה חדשה שתיכנס, אתמול וועדת האיתור בראשותו ובנכחות ניצב שירות המדינה בחרה באלוף גיורא רום למלא את התפקיד של מנהל רשות תעופה אזרחית ועליו תוטל כמשימה ראשונה, והוא יודע על כך, משימת גיוס כח אדם.
גדעון סיטרמן: אני חושב שלהביא לתפקיד הזה אלוף במילואים עם רקורד של נספח של צבא ההגנה לישראל בארצות הברית, עם כל היוקרה שלו ועם כל מה שהוא מסמל, הוא כלי לצורך העלאת ערכו וקרנו של המוסד הזה - רשות תעופה אזרחית ואנחנו הודענו לו אתמול שהמשימה הראשונה שלו זה גיוס כח אדם, זה לא רק עניין של השכר אלא עניין של הבאת רוח השינוי לתוך רשות תעופה אזרחית.
גדעון סיטרמן: את הפעולות שנעשו מיידית, יוכל לתאר המנהל הכללי של רשות שדות תעופה כמו למשל גיוס כח האדם של פקחים, תכנית עבודה להדרכה רב שנתית של כל הגורמים המקצועיים גם ברשות שדות תעופה וגם ברשות התעופה האזרחית כולל אישור אוטומטי, אבל אישור, ככה נהוג לפי התקשי"ר והתקנות ומבקר המדינה בוודאי היה כועס עלי אם לא הייתי מתנהל בהתאם, כל אישור תכניות העבודה וכל מי שנוסע לחוץ לארץ מאושר על פי התקשי"ר והנחיות החשב הכללי והן טעונות אישור המנהל הכללי, עושים את זה בלוח זמנים מתאים עם תכנית עבודה והדברים האלה נעשים כסדרן ולפי התקן שמבקר המדינה בוודאי היה רוצה שנשמור עליו.
גדעון סיטרמן: בשנה וחצי האחרונות קיבלנו שלושה דוחות, דוח IKO בינואר 2007, דוחות וועדת לפידות ויש גם דוחות של ה- FAA שמשמשים אותנו כיועצים לנושא בטיחות ולנושא הקמת ומיקומו של מגדל הפיקוח החדש, בנושא של רכישה והצבה של מכשור טכנולוגי לנחיתות אוטומטיות, כבר עשרים שנה מדברים על ה- ILS והשנה הראשונה שיהיה ה- ILS זה יהיה בשנת 2008 בהתאם להחלטתו של השר והוראה ברורה עם לוחות זמנים, השנה יהיה ILS וזה יקרה LDA והוא יהיה וזה בתאום עם חיל האוויר וה- FAA האמריקאי ואיגוד הטייסים, והדברים האלה נעשים.
גדעון סיטרמן: הגענו גם לרזולוציה ואני אתן לך דוגמה פשוטה, בעבודה מול חיל האוויר הגענו למצב שהמנהל הכללי של משרד בטחון והמנהל הכללי של משרד התחבורה יושבים באופן סדיר תקופה תקופה והעברנו את רוח המפקדים לשטח, וחיל האוויר ומשרד התחבורה, רשות תעופה אזרחית ורשות שדות תעופה מתואמים, עובדים, אני רק אסביר לך דבר אחד שקשור לבטיחות שקשור גם לקרקע, שנים מדברים על מעבר של בית הספר הטכני בשדה תעופה חיפה מתחת לאדמה, עניין של שישה שבעה מיליון שקל.
גדעון סיטרמן: בישיבה משותפת של המנהל הכללי של משרד הבטחון והמנהל הכללי של משרד התחבורה קיבלנו החלטה לעשות את זה, עובדים על זה ועושים את זה, ואנחנו מקווים שהבטיחות הזאת היא לא רק לטובת האוויר אלא גם לבטיחות בקרקע תאפשר שלא תהיינה תאונות חס וחלילה קטלניות גם בתחום הזה.
גדעון סיטרמן: שר התחבורה והנהלת המשרד קיבלו את כל הדוחות ואמרנו שמבחינתנו אלה דוחות שהופכים לתכניות עבודה, וכך אנחנו נוהגים כלפי כל הגופים תחתינו.
גדעון סיטרמן: בעניין של שקיפות וגילוי נאות מלא, השר מקיים כל חודש וחצי מה שנקרא פורום תעופה ויושב ראש איגוד הפקחים נמצא והוא לא רק נמצא בנושא שלו, ויושב ראש איגוד הטייסים נמצא ולא רק לקטע שלו, התכניות יוצאות עם לוחות זמנים ומטלות ופיקוח צמוד גם שלי וגם של ההנהלות הרלוונטיות.
גדעון סיטרמן: הגישה השתנתה הכל פתוח והכל נתון לביקורת והכל גם נתון לניהול מסודר עם אבני דרך ומתן דין וחשבון.
גדעון סיטרמן: ביקשתי אתמול מנציב שירות המדינה, כאן אני מגיע לבירוקרטיה ובזה אפשר לעזור, שייחריגו את רשות תעופה אזרחית מכל הטיפול בנציבות בגין השפעות הרוחב, אתה מכיר את הטיעון הזה עוד בהיותך שר, צריך גם ליישם.
זבולון אורלב: ביקורות של מבקר המדינה לא באות להחליף את סמכויות מקבלי החלטות ברשות המבצעת, זו הסמכות של הרשות המבצעת לקבל את ההחלטות, קבלו את ההחלטות הנכונות.
גדעון סיטרמן: אנחנו בכל זאת עובדים על בסיס האגרות ועל בסיס גיוס כח אדם ועל בסיס שינוי ההנהלות בגופים האלה, אנחנו הצבנו לעצמנו מטרה שתוך שלוש שנים, אין שום סיבה שכח האדם שמהווה את חיל האוויר הטוב ביותר בעולם לא יהיה גם בצד האזרחי הטוב בעולם, ועם התקציבים ואישור האגרות האלה שהם הכלים יחד עם גיוס כח האדם שייתנו לנו להשיג את המטרה שתוך שלוש השנים אנחנו נהייה בין עשרת המדינות המובילות בתחום בטיחות התעופה, זו המטרה ולכך אנחנו מכוונים.
גדעון סיטרמן: הייתי מבקש מהמנהל הכללי של רשות שדות התעופה וישנו כאן גם המנהל הכללי של רשות תעופה אזרחי היוצא אודי זוהר להשלים.
אודי זוהר: אני אשתדל לא לחזור על מה שנאמר פה, אני למעשה בתפקידי קצת יותר מארבע שנים, כשהגעתי לתפקיד הזה הגעתי מבחוץ ובערך האיש הראשון שאמר "המלך הוא ערום" מעל הבמה הייתי אני.
אודי זוהר: הייתי טייס בעברי, הייתי תת אלוף בחיל האוויר.
אודי זוהר: שום דבר ממה שכתוב בדוח לפידות לא היה חדש בתקופה שלפידות כתב אותם, כי הכל נאמר ויש לזה את כל התיעוד הנדרש גם על ידי אגב וגם על ידי קודמיי לאורך כל הדרך, אבל כשמגיע חייט לתפור אז אין מספריים ואין חוטים ואין בדים וגם לא נותנים לו שיהיה לו, אבל בכל זאת אני אגיד כמה דברים שכן נעשו אבל קודם אומר שני משפטים, החקיקה או מערכת היחסים בין התעופה האזרחית לבין רשות שדות התעופה לא היתה מוסדרת כמו שצריך וזה השתנה לראשונה בחוק רשות התעופה האזרחית, בפועל רשות שדות התעופה עשו מה שהם עשו כי התאפשר להם לעשות את מה שהם רוצים, וגם לא היו בדיוק שרים שהנחו אותם לעשות את מה שצריך לעשות.
אודי זוהר: אם היה יושב כאן אחד מחברי וועדת לפידות – מנחם שרון- על רקע ההשקעות הבלתי מתקבלות על הדעת בין הטרמינל לבין הצורך בגורמי בטיחות התעופה של רשות תעופה אזרחית בהחלטה על טרמינל שלוש, הוא עזב את תפקידי וכדאי לשים את הדבר הזה על השולחן, אני חייב להגיד שהיום יש רוחות אחרות, ואני מעיד על תקופה יחסית קצרה.
אודי זוהר: ישנן רוחות אחרות יש הנהלה חדשה ברשות שדות התעופה, יש הבנה חדשה וכל מערכת היחסים של רשות התעופה האזרחית כגורם שנותן רישיון, מפקח וגם מול רשות שדות התעופה הוסדר למעשה לראשונה בחוק רשות התעופה האזרחית, צריך להבין שהרפורמה ברשות תעופה אזרחית היא עובדה, זה תהליך מתגלגל והוא מורכב ממספר פרמטרים והראשון זה חוק רשות התעופה האזרחית וכדאי לדעת את זה, זה חוק שעבר ונכנס לתוקף במאי 2005, בדרך למימוש למה שצריך החוק.
אודי זוהר: יש לנו מבנה ארגוני חדש שאושר על ידי נציבות שירות המדינה, יש לנו תקציב אחר לחלוטין, כמעט שולש מסדר גודל של עשרים מיליון שקל לחמישים מיליון שקל, אגב במבנה הארגוני שעמד באזור של ארבעים וחמישה אנשים אנחנו ביקשנו מאה וחמישים איש ואושרו לנו מאה ועשרים, זה משהו שאין לו אח ורע.
אודי זוהר: כעת אנחנו מגיעים לאבן הנגף המרכזית במימוש של כל הרפורמה הזאת וזה מדרוג השכר, מדרוג השכר שהשירות הציבורי מאפשר הוא בלתי מתקבל על הדעת בראיה של ההתייחסות של תעשיית התעופה, אין מה לעשות בתעשיית התעופה אנחנו עומדים בתחרות אל מול תעשיית התעופה שבה בעשרים אלף שקלים לא נביא את הטייס הבכיר עם הניסיון הנדרש כדי לבצע של מה שנקרא קביעת הסטנדרט וגם ביכולת לפקח על הגופים שאנחנו מפקחים עליהם שיבצעו את הסטנדרט על פי מה שמוגדר, זה גוף מקצועי וזה לא גוף פקידותי, והיכולת המקצועית שלך היא הפרמטר המרכזי שלך בהגעה שלך מול אלה שאתה עומד מולם, גם בקביעת הסטנדרט וגם בפיקוח.
זבולון אורלב: במקביל לצבא, באיזו דרגה בצבא אתה רואה איש כזה?
אודי זוהר: חלקם הם ברמה של תתי אלופים, חלקם הם ברמה של אלופי משנה, וגם את זה לא הצלחנו לקבל.
זבולון אורלב: מה שכרו של אלוף משנה בחיל האוויר.
אודי זוהר: תת אלוף בצבא, טייס בחיל אוויר מקבל היום ארבעים וחמישה אלף שקל, אלוף משנה יכול להגיע לשלושים וחמישה אלף ארבעים.
אודי זוהר: חשוב להבין שהתחרות היא של אותם אנשים היא לא עם תת אלוף או אלוף משנה בצבא, התחרות שלו היא עם קברניטים בחברת התעופה ששם השכר מתחיל בחמישים, שישים ושבעים אלף שקל.
זבולון אורלב: לדעתי בשירות המדינה יש לזה פתרונות וצריך לטפל בהם ואפשר לטפל בהם.
אודי זוהר: דבר שהוא מאוד משמעותי ומהווה חלק מהפתרון, גם כאן ישנה איזו תקרת זכוכית שאנחנו בתהליך שבירה שלה וזה גיל 67, חלק לא קטן מהאנשים יכולים לעבוד אצלנו שהם פוסט עבודה שלהם בחברות התעופה, וגם כאן הבירוקרטיה חוסמת אותנו כי אומרים לנו מנציבות שירות המדינה שגיל 67 זה קיר, אבל אנחנו מכירים אצל שופטים ואנחנו מכירים ממקומות אחרים כשיש חוסר באנשי מקצוע רלוונטיים.
זבולון אורלב: אני חוזר ואומר שממשלה ראשית מוסמכת ולעיתים גם חייבת להתאים את התקשי"ר, להתאים את הכללים למציאות כפי שהיא מבינה שצריכה להיות, אם היא עשתה עבודת מסודרת ומנומקת בתהליך קבלת ההחלטות.
אודי זוהר: שני משפטים נוספים, האחד אני מוחה על הנטייה להקצנה שנשמעת פה מסביב לשולחן כדי לנסות להעביר מסר, בטיחות זה לא אחד ואפס, בטיחות זה הרבה מאוד עבודה סזיפית של המון פרטים קטנים, אם אנחנו נמצאים במקום שאנחנו רוצים להיות בו?
אודי זוהר: התשובה היא לא, אם היום זה מסוכן?
אודי זוהר: התשובה היא גם לא, וכל מי שמציג שהיום צריכים להוסיף פרק בתהילים - - -
זבולון אורלב: חולקים עליך.
אודי זוהר: זכותם המלאה, אבל אני איש מקצוע לא פחות מהם, ואני עוסק בתעופה לא פחות ממה שהם עסקו ואני חייב להגיד את זה.
אודי זוהר: אני מבקש לומר דבר נוסף, אנחנו שבעי וועדות שאומרות לנו מה צריך לעשות, יש לנו את ועדת לפידות, יש לנו את ה- IKO.
זבולון אורלב: מי הקים את ועדת לפידות?
אודי זוהר: השר.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת, אתה שבע ועדות?
אודי זוהר: אנחנו צריכים לקחת את כל מה שכולם אומרים, וללכת לעשות.
אודי זוהר: אנחנו צריכים שיעזרו לנו לעשות את מה שאנחנו יודעים שצריך לעשות מתוך ידיעה מקצועית פנימית ומתוך ידיעה חיצונית שאומרים לנו גם מוועדת לפידות וגם מה- IKO וגם FAA שהיו פה בשבוע שעבר, ואני אצטט משפט שאמר היושב ראש של ה- FAA בשבוע שעבר, הוא אמר "יש לכם את החזון, יש לכם את תכניות העבודה, התכנית שלכם מרשימה תלכו ותעשו אותה".
זבולון אורלב: אני רק יכול לומר לך, שתפקידו של עובד מדינה זה לא רק לומר מהן הבעיות ומהם הקשיים אלא גם לומר מה הפתרונות ולעשות.
אודי זוהר: אני יכול להעיד על ארבע שנים עם תיעוד שאמרתי מה צריך לעשות.
זבולון אורלב: תודה רבה, מר קובי מור בבקשה.
קובי מור: מונחת לפניכם חוברת שבה יש פירוט של דברים טכנולוגיים ואחרים שעשינו ולכן אני מבקש על העניין הזה לדלג, אני רוצה לציין שהעניין לא רק בזה ויש תרבות ארגונית שצריך לשנות ואני חושב שזה דבר מרכזי שבו אנחנו בחצי שנה האחרונה מתעסקים במלוא המרץ.
קובי מור: בעצם כל תשומת הלב הארגונית ניהולית שלנו ברשות שדות התעופה כמו הכלכלית וכפי שאמר קודם המנהל הכללי של משרד התחבורה שמועצת המנהלים של הרשות הקצתה לנושא הבטיחות למעלה ממיליארד שקל.
קובי מור: בעצם את כל תשומת הלב או את רובה אנחנו משקיעים בחודשים הקרובים באמת בעניין הזה של הבטיחות, עברנו גם לעבודה של צוותי משימה, כיוון שלקחנו את כל ההמלצות שבעצם היו קיימות עד לנקודת הזמן שבה התחיל השר עם הפעילות של הפגישות החודשיות, לקחנו את כל ההמלצות וסידרנו אותם בצורה מסודרת על גבי טבלה ואנחנו עוברים המלצה המלצה כשמפורט בה לוח הזמנים - - -
שאול מופז: תציג בשלוש דקות את רשימת הנושאים שאנחנו מטפלים בה, כדי שיתרשמו מרוחב היריעה.
קובי מור: יש לנו פרויקט קיבולת המסלולים, ופרויקט של מגדל פיקוח חדש, אלה דברים מהותיים שעבודת התכנון שלהם נמצאת עכשיו במלוא המרץ.
קובי מור: לגבי המכ"ם כבר הוחלט לגביו איזה מכ"מ קונים ואיפה קונים, והתהליך נמצא בעיצומו.
קובי מור: לגבי מגדל חדש, אנחנו בשלבים האחרונים בקביעת המיקום שלו ומיד ניגשים לתכנון שלו, חטיבת המבצעים ברשות שדות התעופה שונתה ללא הכר, סגן מנהל כללי חדש, ראשי אגפים חדשים, הוקם גוף בכפיפות למנהל הכללי גוף של בטיחות שבראשו עומד יאיר גנות שהוא הממונה על הבטיחות, שונתה תפיסת הבטיחות בארגון, כל הדברים האלה מתבצעים במלוא המרץ כאשר אנחנו עובדים לרוחב, אנחנו עובדים עם איגוד הפקחים, עם איגוד הטייסים ועושים דיונים משותפים בסך הכל המערכת שלנו בתחושה של נמרצות ושל עשייה.
זבולון אורלב: תודה רבה, אני מציע שניתן לאיגוד הטייסים את זכות הדיבור, בבקשה.
בועז חטיבה: אני אומר בקצרה כמה דברים ואני גם אשתדל לא לחזור על מה שאמרו קודמיי, בתחום של רשות שדות תעופה כפי שנאמר כאן על ידי כולם ישנה התקדמות רבה ויש לנו שיתוף פעולה טוב מאוד איתם, מתייעצים איתנו, מקשיבים לנו ואני שמח על כך, בתחום של רשות תעופה אזרחית הדברים נאמרו משני צדי השולחן ואני לא מוצא צורך לחזור על זה.
זבולון אורלב: אני נפגש עם הנושא לראשונה בדיון כזה, אני שומע מאלוף לפידות דוח שכפי שאמרתי הוא קשה מאוד, מהדוחות הקשים שאנחנו שומעים, אני שומע מהצד השני של השולחן "בלי פאניקה, הדברים מסתדרים", אני מבקש להבין זה מסוכן לא מסוכן, מאחד עד מאה איפה אנחנו נמצאים?
בועז חטיבה: אני מניח שאם הסכנה היתה כל כך קיצונית אז לא הינו טסים כי בימים שהיה פה רדיו פיראטי שסיכן אותנו סכנה ברורה ומידית השדה נסגר אומנם בהתערבות ועד עובדים ולא בעקבות המכתבים שלי שהתריעו על הסכנה והמכתבים שהשותף שלי דני רוט כתב, אז השדה נסגר והדברים טופלו באורך מידי בפעילות משולבת של כל משרדי הממשלה, ואולי זה דוגמה איך צריך לטפל בדברים, מצד שני אני באמת חושב שאסור ליצור תחושה שתפורש על ידי מי שלא בקי בדברים כפאניקה.
בועז חטיבה: אנחנו לא בסטנדרטים המערביים, אני לא ממריא בפחד מנמל התעופה בן גוריון וטס בשלווה מוחלטת בשמי אירופה או ארצות הברית, אבל זה ברור לגמרי שאנחנו לא בסטנדרטים המערביים ובזה צריך לטפל, צריך להביא את מדינת ישראל לסטנדרטים המקובלים במדינות בעולם וזה נאמר, אבל צריך לומר את הדברים בזהירות מבלי ליצור פאניקה מיותרת, כי מי שלא מבין וניזון מהכותרות בעיתונים אז עלול לפרש את הדברים בצורה לא נכונה.
זבולון אורלב: איך אתה רוצה שהוא יפרש?
זבולון אורלב: הוא מבין שהבטיחות שאם הוא טס מישראל אז רמת הסיכון שלו היא גבוהה באופן משמעותי מאשר אם הוא ממריא ממקום אחר.
בועז חטיבה: אנחנו טוענים שנדרש שיפור ואין אף אחד שחולק על זה.
בועז חטיבה: עוד שניים שלושה משפטים קצרים, את הרדיו הפיראטי כדוגמה לטיפול מערכתי הבאתי ואני חושב שצריך לראות בזה דוגמה טובה ואסור לנוח על זרי דפנה גם בעניין הזה.
זבולון אורלב: יש עוד דוח ביקורת נפרד על משרד התקשורת בסוגיה הזאת שהוועדה הזאת מקיימת עליו דיונים עם משרד התקשורת ועם נציגים אחרים וגם עם משרדך כדי להביא את הנושא הזה לפתרון, יש טיפול אינטנסיבי גם של ועדת הכלכלה.
בועז חטיבה: שיתוף פעולה עם צבא ההגנה לישראל משרד הבטחון, שיתוף פעולה בין רשויות, אני יודע שמנסים בכל הכח, לצערי זה הולך לאט מדי ולא כי מישהו ממשרד התחבורה לא רוצה אלא כי דברים זזים לאט ועדיין אין תוצאות, אם אני לא יכול לעשות LAS לנמל עובדה בגלל שמישהו לא נותן את שטחי האש שנחוצים לכך אז מישהו במדינה צריך לדעת לטפל בזה, והיום אני צריך לעשות באמצע הלילה גישת ראיה לשדה תעופה עובדה וזה לא טוב ומבלי להיכנס ליותר מזה בפרטים המקצועיים.
בועז חטיבה: לגבי חוק הטייס שהוזכר כאן הרבה פעמים, אין עוררין על כך שצריכים חוק טייס חדש במדינת ישראל, פה יש לנו תחושה שאולי רצים מהר מידי מתוך רצון ליישם את המסקנות ולהביא לשיפור הדבר.
בועז חטיבה: לוועדת לפידות היו שתי המלצות בתחום הזה, ההמלצה הראשונה שנועדה לתת מענה לטווח הביניים, ההמלצה השנייה שנועדה לתת המלצה לטווח הארוך על ידי הקמת צוות מקצועי, מיקור חוץ שיאמץ את מודל האמריקאי או האירופאי ולצערי פה אנחנו חלוקים ואנחנו חושבים שצריכים להתרכז ביישום ההמלצה השנייה של וועדת לפידות בעניין חוק הטייס, ורצים, לטעמנו, מעט מהר מידי עם ההמלצה הראשונה, אני חושב שכל הגורמים בענף התעופה כולם, פקודות הפקחים, חברות התעופה כולם מרגישים שבעניין חוק הטייס רצים מהר מידי ואולי צריך לעצור ולעשות חושבים.
זבולון אורלב: יושב ראש וועד המנהל של אגודת פקחי הטיסה, בבקשה.
דני רוט: בוקר טוב.
דני רוט: אנחנו שמים לב שאכן נעשית עשייה מאוד מאסיבית, אבל כפי שהשר הגדיר באחת הישיבות אנחנו נוטים להסתכל על הדברים במבחן התוצאה, וזה מבחן שעלול להטעות מאוד משום שהוא לא משקף את העשייה עד הרגע שהיא ממוצאת ועד שלא תם תהליך בעצם לא רואים תוצאות, יחד עם זאת יש מספר תוצאות שנראות בשטח וזה לא החלק הארי של העשייה, החלק הארי עדיין לדאבוני הרב חסר בתודעת הציבור ובתודעה של האנשים שאינם מעורים בתהליך משום שהוא בתהליך של עשייה ואת זה צריך לזכור, ואכן היא נעשית ממשרד התחבורה ומטה דרך עבודה מאסיבית שאנחנו שותפים לה ועל כך אני מודה.
דני רוט: עם זאת עד שלא יושלם התהליך צריך לקחת על כך אחריות כי בנושא קיבולת מרחב האוויר שעלה בשקף שראינו כולנו, דברים נעשים ועד שלא תושלם קיבולת האוויר ויש דברים שרשות שדות תעופה עושה בשיתוף איתנו גם באספקט הזה הציבור צריך להבין שלדברים לוקח זמן להיעשות על אף העובדה שכרגע הם בתהליך.
דני רוט: אנו מייצגים את האנשים שיש להם ידע מקצועי מאוד ייחודי בארץ בנושא ניהול תעבורה אווירית וכל מה שכרוך בעבודה בשטח, זה משהו שאין לו אח ורע פרט לגוף שלנו - פקחי הטיסה, ואנחנו מאוד מודים על כך שהיום יש קשר שאולי היה חסר קצת בעבר גם למשרד התחבורה על ידי השר וגם בהנהלת הרשות, את הידע הזה כדי לאמץ אותו גם ברמת איוש תפקידים, זה הליך של שינוי שיש ללכת הלאה קדימה, וגם ברמת המעשה, אנחנו חושבים שמאוד מאוד חשוב שנמשיך בתהליכים.
דני רוט: דוגמה מאוד טובה לכך, הזכיר ידידי מאיגוד הטייס וזה חוק הטייס, בעיקר בונים כרגע את נושא חקירות תאונות הדרכים והטיפול האכיפה שהוא אכן חסר אלא שהוא עלול לפספס היבט מאוד מאוד חשוב בשדרוג בטיחות הטיסה בארץ והוא נושא של הפקת האינפורמציות מהשטח כדי לשנות ולהתאים את החוק שאולי אינו תקין או אינו מספיק למה שהוא צריך להיות, לטובת כך אנחנו חושבים שצריך להפריד בין החוקר שענייניו חקירה מקצועית כדי לשנות את הקיים על בסיס מסקנות החקירה שלו לבין זה שעסוק באכיפה עם כל הנושא של שיתוף משטרת ישראל כפי שנאמר.
זבולון אורלב: צבא ההגנה לישראל בבקשה בעיקר לגבי סוגיית שיתוף הפעולה, הושמעו כאן הערות מאוד לא פשוטות.
משה מנור: אני מפקד מערך הבקרה בחיל האוויר ואני גם שותף בצוות לפידות, אני חושב שמטרת הוועדה שהתחילה לשים תמונת מצב, לצייר מה המצב, והשלב ההמשכי זה לזהות מהן המגמות ולראות איך אנחנו שומרים על המומנטום שנוצר.
משה מנור: המגמות בעולם התעופה הן מאוד ברורות ויהיה גידול בעולם התעופה גם בתעופה הצבאית וגם בתעופה האזרחית ואני חושב שהמגמה הכי בולטת בשנה האחרונה שכל הגופים ששותפים יתחילו לדבר ולמצוא באמת פתרונות, חלק מהפתרונות הם פתרונות מחוץ לקופסה ולכן אני חושב שהתהליך הכי חשוב שנוצר הוא לא הועדה שמציירת את התמונה ויצרה את בסיס הנתונים עליו אנחנו מתחילים לדבר אלא דווקא הצוות הבין משרדי שהוא המנוע שכיום מאיץ את תהליכי הטיפול בכל מה שקשור בעולם התעופה.
משה מנור: בתוך חיל האוויר ננקטו לא מעט מהלכים בשנתיים שלוש האחרונות שהמטרה המרכזית שלהם היא להקטין את החיכוך בין התעופה האזרחית לבין התעופה צבאית עם גזרות לא קטנות שחיל האוויר לקח על עצמו, הוא הרחיק את עצמו, הקטין את אזורי האימון והתרחק מתשתיות אזרחיות מתוך כוונה לייצר יותר בטיחות, וזה בעצם המרחב המאוד מורכב הזה, מעבר לזה חיל האוויר שותף לכל הוועדות והצוותים שמתכנסים ואני חושב שנאמר גם על ידי רשות תעופה אזרחית וגם על ידי רשת שדות תעופה וגם על ידי המנהל הכללי שהמגמה, ואני חושב שהמגמה היא טובה, האתגר הוא לראות שהמומנט הזה נמשך לאורך זמן כולל ציוני דרך ששם אנחנו נבדוק לאן הגענו.
זבולון אורלב: חברת אל-על בבקשה.
ליאור יבור: סגן המנהל הכללי למבצעים של "אל-על", בוקר טוב, אני לא רוצה להוסיף אבל ראשית אני רוצה לברך על העיסוק בנושא ואני רוצה לעלות שני נושאים, הנושא האחד שבשנתיים האחרונות חלה התקדמות מאוד גדולה בתעופה האזרחית.
ליאור יבור: הנושא השני שצריך להיות לנגד עיננו כששואלים איפה אני מודאג ואני אמרתי את זה ל-IKO ואמרתי את זה לית"א ואמרתי את זה לוועדת לפידות וחשוב לי להגיד את זה גם כאן, אני מודאג למטוסים שלנו שטסים "בקנדי" ו"בניו-ארק", הרבה יותר ממה שאנחנו מודאגים כשהם טסים במרחב האווירי של נמל תעופה בן גוריון או במרחב האווירי של מדינת ישראל.
ליאור יבור: חשוב לדעת את זה בשביל הפרופורציות, כמות האירועים שם, כמות המקרים וכמות כמעט התאונות שם גדולה בשיעור ניכר מכמות האירועים במדינת ישראל וזה שם את הדיון הזה במגרש הנכון, הדיון הוא חשוב והצעדים הם חשובים ועושים את הדברים הנכונים אבל צריך לשמור על האיזון הנכון.
ליאור יבור: בתוך האזור הפער הגדול הוא ברשות התעופה האזרחית גם לי כצרכן או כלקוח של התעופה האזרחית הייתי רוצה לקבל שירותים טובים, אני חושב שהפעולות שנעשות הן פעולות בכיוון ואני רוצה להודות.
זבולון אורלב: עומרי טלמון המנהל הכללי של קלוב תעופה לישראל בבקשה.
עומרי טלמון: בוקר טוב, למי שאינו יודע על קלוב תעופה לישראל, קלוב תעופה לישראל היא מינהל כל התעופה הקלה והספורטיבית בארץ, מבחינה מספרית אנחנו מפעילים כשמונים אחוזים מכלי הטייס הרשומים בארץ, כשבעים וחמישה אחוזים מהטייסים בארץ אמרו שהם חברים באחת העמותות של הקלוב, אני עצמי מתעסק בתעופה כארבעים שנה בכמה וכמה אספקטים ובשביל לא לחוזר על מה שנאמר פה קודם אוסיף עוד כמה דברים.
עומרי טלמון: בטיחות טיסה זה גם עניין פסיכולוגי מבחינה מסוימת, בארבעים השנה האלה אני רואה נתק גובר והולך בין ציבור הטייסים לרגולטור שהגיע לשיאו בשנים האחרונות זה גורם גרוע מאוד מבחינת בטיחות הטיסה, בתעופה הכללית בשבע השנים האחרונות הפעילות ירדה בעשרים וחמישה אחוזים, שיעור התאונות עלה בשישים וחמישה אחוזים, והיום שיעור התאונות שלנו כפי שמודדים אותו לתאונות למאה אלף שעות הוא גרוע פי ארבע מזה של ארצות הברית שבעיני כולם הם למשל בשלילה כי שם מותר לעשות הכל, מסתבר שהגישה שם היא כנראה יותר טובה, פי ארבע זה יחס שלא ניתן להסבר משום סיבה אחרת מאשר גורמים מקומיים, מיד אודי זוהר יגיד שהטיס הישראלי הוא לא טיס אמריקאי אז אני אגיד שהרגולטור הישראלי הוא גם לא רגולטור אמריקאי, וחלק ניכר מזה, ואני מניח שנכין דוח משלנו למבקר המדינה, תלוי ברגולציה, באגרות שלה ובדברים שלה.
זבולון אורלב: אני מבקש לסכם את הישיבה ולומר ראשית שהוועדה רוצה לברך את שר התחבורה והבטיחות בדרכים על כך שלאחר עשרות שנים ראה לנכון לטפל ביסודיות בסוגיית הבטיחות ואשר על כן יזם והקים את הועדה לבדיקת בטיחות בטיסה בראשותו של האלוף עמוס לפידות.
זבולון אורלב: אני גם רוצה לומר שהועדה מברכת את העבודה שנעשתה בוועדה בראשותו של האלוף עמוס לפידות, קראנו את הדוח בתשומת לב ואני חייב לומר שהוא מהדוחות המקצועיים, שככל שאני יכול לשפוט, הוא מהדוחות הרציניים שקראנו וכמובן הוא מהווה כמו שאומרים בקרקע תמרור אדום אני לא יודע איך אומרים בשמיים ששם אין תמרורים, וגם לברך אותך האלוף לפידות שבנוסף לכך שהגשת את הדוח אתה גם נאבק על יישמו, מברך אותך ואת חברייך לוועדה.
זבולון אורלב: אנחנו גם רושמים לפנינו את הדיווחים ואת המגמה והכוונות של השר, המנהל הכללי ואנשי משרדו ליישם את הדוח הזה, ורשמנו לפנינו גם את הדיווחים הפרטניים כפי שנמסרו גם על ידי הגופים הכפופים למשרד ברשות שדות התעופה ורשות תעופה אזרחית.
זבולון אורלב: יחד עם זאת הואיל ומדובר בדוח חמור וכפי שאמרנו בדברי הפתיחה שהפוטנציאל האסוני שלו הוא חמור ביותר וגם כדי לסייע לרשות המבצעת ליישם את ההמלצות האלה אנחנו נפעיל את סעיף 21 ונבקש ממבקר המדינה לבדוק את התהליכים, את הפעולות, את הצעדים שננקטים כדי להבטיח את בטיחות הטיסה ובכלל זה אדוני המבקר תשומת לב מיוחדת לאותם גורמים שאמורים לשתף פעולה עם משרד התחבורה, גם נציבות שירות המדינה, משרד האוצר, חיל האוויר וכל הגורמים שהוזכרו כאן גם על ידי השר וגם על ידי המנהל הכללי של המשרד כגורמים שצריכים את שיתוף הפעולה שלהם כדי לקדם את העניין.
זבולון אורלב: אני מאמין שהבדיקה של מבקר המדינה תזרז מאוד את כל הגורמים להביא לשיתוף פעולה, גורם הזמן הוא גורם מאוד מאוד מכריע, כל יום כאן הוא יום מיותר, אין בכוונת הבקשה שלנו משום להפריע או לעכב חס וחלילה, להיפך כוונתנו רק לזרז ואנחנו מאמינים שמשרד מבקר המדינה ויחד עם מבקר המדינה באמת מתוך הניסיון, מוצאים מתחת לידם דוחות שיכולים מאוד מאוד לסייע כדי להביא ליישום המלצות, לקיצור לוחות זמנים ולהגברת שיתוף הפעולה ולהבטיח יותר את בטיחות הטיסה.
זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים להישאר אדישים נוכח דוח כפי שהגדרנו אותו מהחמורים שעברו תחת ידינו.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות לכולם, לשר, למנהל הכללי, למבקר לאלוף לפידות ולכל האנשים שהשתתפו.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים להיפרד מחבר ותיק, יהושע רוט, ששנים רבות עבד בשירות הציבורי בכלל ובמשרד מבקר המדינה בפרט.
זבולון אורלב: הוא היה עוזר בכיר למבקר המדינה וככזה הוא היה איש הקשר בין המבקר, בין משרד המבקר ובין ועדת ביקורת המדינה.
זבולון אורלב: הכרתי את יהושע בקדנציות קודמות כחבר כנסת מן השורה, אבל בתקופה האחרונה במהלך עבודתי כיושב ראש הוועדה עד שהוא החליט לפרוש לגמלאות הכרתי אותו באופן מאוד אינטנסיבי כפי נדרש ממי שעומד בקשר ישיר מול הוועדה.
זבולון אורלב: , חשבתי שמן הראוי שעובד בכיר וותיק שעוזב את שירות המדינה, מן הראוי להוקיר, להעריך, ולומר דברי תודה ליהושע על שנים רבות, טובות ונעימות על מילוי תפקידו, מנקודת מבטי, באופן הראוי ביותר והמכובד ביותר, כמתאם בין לשכת המבקר ומשרד המבקר לבין הוועדה.
זבולון אורלב: העבודה לא פשוטה כלל וכלל, וצריך למצוא תמיד את קו האיזון בין הפוליטיקאים לבין אנשי המקצוע במשרד מבקר המדינה, וצריך לדעת את האיפוק, הריסון והאיזון המתאים, ואני חושב שיהושע כיבד מאוד את משרד מבקר המדינה בעיניי חברי הוועדה ובעיניי חברי הכנסת בגישתו העניינית והמקצועית.
זבולון אורלב: אני מצאתי בו גם אוצר בלום של ידע ושל מידע שכאשר היינו צריכים לדעת האם נושאים מסוימים, האם הנושאים האלה נבדקו, נחקרו, האם טופלו ואיפה טופלו מתי ואיפה, מי טיפל בהם וכדומה היינו לחוצים על המקש יהושע רוט והאינפורמציה היתה זורמת באופן מלא וקבוע.
זבולון אורלב: ראינו אותו גם בתפקיד האחראי על קשרי החוץ באירוח שהוא אירח את אורחי משרד מבקר המדינה שהגיעו לכנסת - הוא תיאם את הביקורים האלה והוא עשה זאת שוב בצורה ראויה ובצורה מכובדת.
זבולון אורלב: אינני יודע לאן פניך מועדות אבל ככל שתעשה ושתצליח ושתעשה את זה מתוך בריאות טובה ומתוך הצלחה כפי שעשית עד כה, ושוב להגיד לך תודה ולהיפרד ממך בצער.
זבולון אורלב: כבוד המבקר בבקשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתה אומר שאנחנו נפרדים בצער, ואני אומר שאנחנו נפרדים בצער רב מיהושע, מבחינת משרד מבקר המדינה, ובעיקר בתקופת הכהונה שלי בשלוש השנים האחרונות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא היה איש קשר למופת בין משרד מבקר המדינה לבין הכנסת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: העניין של הקשר עם הכנסת זה לא רק פגישות וישיבות שמתקיימות בכנסת לגבי דוחות המבקר, הנושא של הפעילות של יהושע היתה גם מעבר לדוחות הרגילים שאנחנו עוסקים בהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יהושע יצר מערכת קשרים הדוקה מאוד עם יושב ראש ועדת הכנסת לביקורת המדינה, עם חברי הוועדה וכמובן עם המנגנון של הוועדה, אני חושב שהעבודה הזו היתה מאוד משמעותית לנו מבחינת ההצלחה של משרד המבקר.