GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב צוק-רם: בפורום עורף לאומי שיתקיים במהלך חודש אוגוסט אנחנו אמורים להציג את המודל לאישור לסגן שר הביטחון, ולהערכתי נוכל לצאת לדרך עם תפיסה סדורה של הפעלת המתנדבים.
זאב צוק-רם: לגבי אי בהירויות בנושא פיקוד ושליטה, נקבע הנושא וסיכם סגן שר הביטחון בשיתוף פיקוד העורף, משטרת ישראל וכל הגופים האחרים, מי אחראי על מה בהתרחש אירוע בזירת האירוע.
זבולון אורלב: מה הוחלט?
זאב צוק-רם: הוחלט שמשטרת ישראל, מכיוון שהיא נמצאת יום-יום בכל מקום, היא זו שלעולם כנראה תגיע ראשונה לזירת האירוע, תיתן את ההנחיות הראשוניות.
זאב צוק-רם: ומכיוון שהאחריות הכוללת על העורף היא על שר הביטחון, ופועל יוצא על פיקוד העורף, בהינתן מצב מיוחד בעורף האחריות תעבור לאלוף פיקוד העורף וליחידותיו על מנת לבצע את המשימות בשטח.
זאב צוק-רם: עם זאת צריך לזכור שהדברים לא שחור לבן.
זאב צוק-רם: בהחלט יכול להיות מצב, בכל שלב שהוא, שמפקד המשטרה פונה לאלוף פיקוד העורף ואומר לו: אתה לוקח.
זאב צוק-רם: ייתכן גם מצב, שבזירה מסוימת, בגלל אופייה, אלוף פיקוד העורף יבוא למפקד המשטרה ויגיד לו: אתה לוקח.
זאב צוק-רם: הדברים כתובים, סגורים וברורים לכל האנשים.
זאב צוק-רם: תרגלנו את זה הלכה למעשה בתרגיל "נקודת מפנה 2".
זאב צוק-רם: בנושא התשתית הנורמטיבית, כפי שציינתי קודם לכן, שהיו פערים בין מל"ח לפיקוד העורף, נכתב מסמך יסוד, מסמך הפעלה, שקובע את גבולות הגזרה בין רשות החירום הלאומית שהוקמה לבין פיקוד העורף ולבין משק לשעת חירום.
זאב צוק-רם: הוא מסדיר את האחריות בין כל הגופים.
זאב צוק-רם: הנושא הזה תורגל בתרגיל "נקודת מפנה 2", ויש מספר שינויים ושיפורים שאנחנו עוסקים בהם עכשיו לאור הלקחים שהפקנו מתרגיל "נקודת מפנה 2", ועד סוף שנת העבודה הזאת, הנייר הזה, כנוהל, ברמה הלאומית, ייכתב ויסתיים, וכולם יכירו אותו ויידעו.
אריה אלדד: עד היום הוא לא כתוב ולא חתום על ידי המשרדים השונים הנוגעים בדבר?
אריה אלדד: אני מזכיר שבמלחמה היתה בעיה שהיה מסמך שלא אושרר על ידי משרד הביטחון.
אריה אלדד: הוא היה מקובל, אבל לא אושרר, ושנתיים אחרי המלחמה המסמך עוד לא חתום.
מתן וילנאי: הוא לא חתום.
מתן וילנאי: להירגע.
זאב צוק-רם: הוא לא חתום, הוא כתוב, הפקנו לקחים מ"נקודת מפנה 2", הוא יוגש לחתימה לאנשים המוסמכים.
מתן וילנאי: צריך להעמיד את הדברים על דיוקם.
מתן וילנאי: לא היתה שום תפיסה לאומית לפעולה בעורף מדינת ישראל.
מתן וילנאי: נקודה.
מתן וילנאי: לא הרבה זמן, רק 60 שנה.
מתן וילנאי: אני חוזר, לא היתה שום תפיסה לאומית לפעולה בעורף המדינה, והמבקר העיר בצדק לאלוף פיקוד העורף במלחמה הקודמת, שהוא העביר את הסמכויות שלו כאילו למפקד המשטרה.
מתן וילנאי: הוא עשה דבר נכון מבחינתו, המשטרה בשטח, היא נמצאת שם, הוא העביר את זה אליה.
מתן וילנאי: אף אחד לא אמר לא אם כן, אם לא, לא דיברו על זה בכלל.
מתן וילנאי: נכון שחתמו על נוהל 146, נדמה לי, של אלוף פיקוד העורף בסיום תפקידו, שהוא לא קיבל את הנוהל, אבל חתם עליו כדי לצאת ידי חובה, וכך זה גם נראה.
מתן וילנאי: לכן המסמך לא יהיה חתום עד שאני לא אהיה בטוח שכולם מתכוונים אליו.
מתן וילנאי: צריך להבין היטב שבעורף, הבעיה המרכזית זה ריבוי עצום של גופים.
מתן וילנאי: אם אתה סופר את המתנדבים, זה אלפי גופים, שצריך לתאם ביניהם.
מתן וילנאי: כל גוף משוכנע שהוא הריבון.
מתן וילנאי: דרך אגב, ב"קטרינה" בארצות-הברית, הסופה שהיתה בניו-אורלינס, זה גם היה הלקח של האמריקנים.
מתן וילנאי: היו חפ"קים בשטח, כל חפ"ק היה בטוח שהוא ניהל את העניין, וכל אחד מהם פעל לפי הכיוון שלו.
מתן וילנאי: החיפזון מהשטן.
מתן וילנאי: לאט-לאט אנחנו נעשה בזה סדר.
מתן וילנאי: התרגיל שעשינו באפריל זה התרגיל הראשון שבו זה תורגל.
מתן וילנאי: לפני שפיקוד העורף ידבר אני, בהיותי אלוף, גם אלוף פיקוד מרחבי וגם סגן רמטכ"ל, והייתי אחד מהתומכים הגדולים שהיו להקמת פיקוד העורף, בתמימותי חשבתי שהקמת פיקוד העורף פותרת את העניין בעורף, כולנו חשבנו כך.
מתן וילנאי: פיקוד העורף הוא מצוין, אחרי שיאיר גולן ידבר, אני אגיד את הדברים שלי, אבל הוא פותר רק 40%.
מתן וילנאי: 40% זה המון, אבל זה רק 40%.
מתן וילנאי: אחרי זה יש גם את מל"ח, ויש את פס"ח, יש את הרשויות המקומיות, שהן הכי חשובות, ויש כל מיני גופים נוספים, גופי עזר, ויש משטרה, שפרוסה בכל מקום.
מתן וילנאי: להוציא כללים איך מנטרלים את המשטרה בשעת חירום זה הכי טוב, זה פנטסטי.
מתן וילנאי: את הכוח הכי מיומן בשטח מוציאים החוצה, כי הצבא אחראי, לכן זה קצת יותר עדין, יותר בעייתי.
מתן וילנאי: תרגלנו את זה ביותר ממודל אחד ב"נקודת מפנה".
מתן וילנאי: אני אגלה לכם סוד, ביוני יש "נקודת מפנה 3", וביוני 2010 יש "נקודת מפנה 4", או באפריל, אני כבר לא זוכר.
מתן וילנאי: אריה אלדד, בעניינים האלה, כל ההערות הן נכונות, והפתרונות לא מיידיים.
זאב צוק-רם: בנושא החקיקה אנחנו עוסקים בימים אלה בבניית מה שאנחנו קוראים "חוק העורף".
זאב צוק-רם: מבחינת לוחות זמנים, כפי שגם מצוין כאן, עד סוף שנת העבודה הזאת אנחנו רוצים לייצר את הטיוטה של חוק העורף, שתאושר בתוך המעגלים הפנימיים של כל האנשים וכל הגופים שעוסקים בזה, ולאחר מכן אנחנו אמורים להביא, כפי שסגן השר קבע אתמול, להביא את זה באפריל 2009.
מתן וילנאי: קבעתי עד סוף מושב הכנסת הקרוב, שעוד לא התחיל.
זבולון אורלב: סוף מושב החורף הבא.
זבולון אורלב: יהיו בחירות, מתן וילנאי.
מתן וילנאי: אותו דבר עברנו עם חוק המילואים השנה.
מתן וילנאי: אמרתי את זה גם בוועדת החוץ והביטחון, שעד אפריל נעביר.
מתן וילנאי: אמרו לי שיהיו בחירות, והעברנו את החוק.
מתן וילנאי: לשמחתי לא היו, אבל כנראה שהפעם אתה יותר צודק.
זבולון אורלב: אולי תקדימו את לוח-הזמנים.
מתן וילנאי: לא נקדים שום לוח-זמנים.
זאב צוק-רם: הנושאים העיקריים צוינו על ידי, נעשות פעילויות על-פי הערות.
זאב צוק-רם: לדוגמה, כתיבת מודל להכנת תיאום הייחוס ותרחיש הייחוס לעורף.
זבולון אורלב: אני תמיד מבקש גם בכתב, זה צריך להיות מונח בפני חברי הכנסת.
זאב צוק-רם: אני לא אפרט, אני רוצה לציין שאותן הערות, כמו פינוי אוכלוסייה, חלוקת מזון, מלבד זה שהדברים תורגלו בתרגיל "נקודת מפנה"- - -
זבולון אורלב: מה ההחלטה לגבי פינוי אוכלוסייה?
זאב צוק-רם: ככלל, מדינת ישראל החליטה שלא מפנים אוכלוסייה.
זבולון אורלב: גם לא אוכלוסיות מיוחדות, זקנים?
זאב צוק-רם: כשנטפל במצבי חירום באזורים רגישים, אוכלוסיות מיוחדות יפונו על-פי החלטת ממשלה "שעת פינוי", שכרגע שוקדים עליה ומסיימים את עדכונה, כפי שקיימת היום תוכנית ליישובי עוטף עזה, שנידרש לפנות, במידה ותהיה הסלמה באזור, את אותן אוכלוסיות חלשות למקומות אחרים שכבר מסומנים וידועים.
זבולון אורלב: מה לגבי פינויי הפגה?
זאב צוק-רם: זאת תוכנית שלא צריך בשבילה דבר מיוחד.
זאב צוק-רם: כפי שלוקחים, במסגרת הרענונים, במקומות מסוימים, לוקחים חלקים מהאוכלוסייה, לאו דווקא אוכלוסיות מיוחדות, על מנת לרענן אותם ולהחזיר אותם חזרה.
זבולון אורלב: על-פי התוכנית, מי מממן את כל הפינויים והרענונים האלה?
מתן וילנאי: ממשלת ישראל.
זבולון אורלב: חשבתי אולי לפנות עוד פעם לגאידמק.
זאב צוק-רם: עד כאן, תודה.
30743: בדברים שלי אני אנסה לעמוד גם על מה שנעשה, אבל גם לציין פערים.
30743: חשוב שהפורום הזה יכיר גם מה עוד צריך להיעשות.
30743: בפיקוד העורף חלה תפנית תפיסתית עמוקה מאוד בעקבות המלחמה, לא אני אחראי עליה, אחראי לה האלוף הקודם.
30743: אני חושב שהופקו לקחים בצורה יסודית, ואנחנו שוקדים היום על מימושם במרץ.
30743: המשימות המרכזיות של פיקוד העורף הן ארבע: האחת, מתן התראה; השנייה, טיפול במיגון, גם בתשתית המיגון וגם במדיניות המיגון, גם לפני לחימה וגם תוך כדי לחימה; השלישית--
זבולון אורלב: מה פירוש טיפול?
זבולון אורלב: טיפול זה הנחיות.
זבולון אורלב: אתה בונה מיגון?
זבולון אורלב: אתה אחראי לבנות את המיגון?
30743: אני קובע הנחיות.
זבולון אורלב: המילה טיפול היא מילה רחבה מדי, צריך לצמצם אותה.
30743: --כל נושא החילוץ וההצלה; והרביעית, כל נושא הסיוע והתמיכה בכלל הגופים הפועלים במרחב האזרחי.
30743: מה שקרה לפני מלחמת לבנון השנייה, שבתהליך שנמשך שנים הפיקוד למעשה נסוג מהמרחב האזרחי, ואמר: לכשתצטרכו חילוץ והצלה, נבוא.
30743: חוץ מזה, אנחנו לא שם.
30743: יש הרשויות האזרחיות, הן יטפלו, ייערכו לחירום לפי חוק.
30743: ההבנה הזאת השתנתה באופן מוחלט לאחר המלחמה.
30743: אנחנו מבינים כיום שהאחריות המרכזית שלנו היא לתמוך ברשויות האזרחיות הפועלות בעורף, על מנת שיתפקדו בעת חירום.
30743: אנחנו לא אמורים להחליף אותן, אנחנו אמורים לתמוך בהן.
30743: אם רשות כזאת או אחרת תקרוס, נדע גם להחליף אותה.
30743: קודם כול ובראש בראשונה, תפקידנו המרכזי הוא לתמוך בכל אחת מ-253 הרשויות המקומיות לסוגיהן השונים, השולטות בחייהם של אזרחי מדינת ישראל ומארגנות את חייהם ביום-יום.
30743: אני לא צריך לספר לפורום הזה שכל רשות ורשות היא בחזקת ממשלה קטנה בגבולות הגזרה שלה.
30743: מה אנחנו עושים על מנת לממש את העניין הזה?
30743: דבר ראשון, הקמנו לכל רשות ורשות יקל"ר.
30743: היקל"רים הוקמו עוד לפני המלחמה.
זבולון אורלב: מה ראשי התיבות של היקל"ר?
30743: יחידת קישור לרשות.
30743: היקל"רים האלה הוקמו כבר בשנת 2000, אבל למעשה הם נותרו בחזקת אות מתה.
30743: אנחנו שוקדים בשנתיים האחרונות על הקמת יקל"רים של אמת, ויש לנו את זה היום.
30743: מתוך 253 הרשויות יש לנו היום יקל"רים ל-183 רשויות.
30743: עד סוף השנה נהיה עם 203 יקל"רים.
זבולון אורלב: מה זה יקל"ר?
30743: היקל"ר הוא יחידה בגודל משתנה, בין שישה לרשות קטנה ועד ל-20-15 לרשות גדולה.
30743: עומד בראשה קצין בדרגת רב סרן עד אלוף משנה.
30743: ממש בשבועות האחרונים צירפנו עוד שבעה אלופי משנה במילואים לתפקידי מפקדי יקל"רים.
30743: הרעיון הוא לשים ליד מפקד הרשות אדם שכבר ראה משהו בחייו, שמבין מה זה מצב חירום, שהיה תחת אש, שהוא לא נבהל מזה כל כך, והוא, כמובן, יודע מה הוא צריך לעשות ברשות.
30743: למפקד היקל"ר ולסגנו, ולקצין האוכלוסייה שלו, שזו השלישייה המובילה את היקל"ר, יש תפקידים בשגרה.
30743: הם לא רק מתייצבים בעת חירום, הם אחראים להתאמן עם הרשות, הם אחראים ללמוד את הרשות, הם צריכים להכיר אותה על בוריה, גם מהבחינה הגיאוגרפית וגם מבחינת נקודות התורפה הקיימות ברשות.
30743: היום, דרך היקל"רים, בעזרת צוות ארגון גמלאי צה"ל ואל מול הרשויות, מתכוונים גם להקים גופי תמיכה למינהלים קהילתיים בערים גדולות: תל-אביב, ירושלים, על מנת שגם ברמה השכונתית יהיה גוף שמסוגל לתמוך את הרשות.
30743: זה לגבי היקל"רים.
מתן וילנאי: קורס מפקדי יקל"רים.
30743: בדצמבר הקרוב יתקיים קורס מפקדי היקל"רים הראשון, עד היום לא היה קורס כזה.
30743: מתוכננים עוד שלושה לשנת 2009.
30743: אלה הכול דברים שכבר מופיעים בגרף, והם יקרו.
30743: בסופו של דבר יהיה לנו גוף מקצועי שמבין חירום, יודע לפעול ליד הרשות ולקשר בין הרשות לכלל הגורמים של פיקוד העורף, ודרך פיקוד העורף לכלל הגורמים הפועלים במרחב האזרחי בחירום.
30743: נושא המתנדבים.
30743: היו אלינו כל מיני דרישות, כולל להקים את הג"א מחדש.
30743: בעוונותי, כרמ"ח מבצעים, פירקתי את הג"א, זה היה גוף שצה"ל לא ידע לקיים, ולמעלה מ-100,000 איש, שלא הקצינו להם אימונים, הם תמיד היו בסוף סדר העדיפויות.
30743: זה גוף שבסופו של דבר לא הצליח לעמוד על רגליו.
30743: אנחנו מבינים היום שאם ממפים נכון את המרחב האזרחי, במרחב האזרחי יש עשרות אלפי מתנדבים.
30743: צריך לדעת לארגן אותם, צריך לדעת לשלם עליהם כסף, צריך לדעת לסמוך על האחריות הציבורית של כל אזרח ואזרח.
30743: לסבר את האוזן, יש 54,000 מתנדבים במשמר האזרחי, מתוכם 12,000 זמינים בחירום.
30743: נכון שאלה מתנדבי משטרה, שכביכול אמורים לרשום דוחות חניה, אבל בחירום הם יעשו דברים אחרים.
30743: זה גוף בלתי רגיל, יש לו מערך פיקוד ושליטה, יש לו הרגלי עבודה, יש לו סימני זיהוי.
30743: למתנדבים יש סמכויות של שוטרים.
30743: צריך לדעת להפעיל אותם.
30743: עד היום הם לא היו מחוברים למשימות החירום.
30743: יש הסכמה ממשטרת ישראל לחבר אותם למשימות החירום.
זבולון אורלב: האלוף גולן, במקרה אני גם יושב-ראש השדולה לקידום החברה האזרחית.
זבולון אורלב: יושב פה ד"ר ירון סוקולוב, אני לא יודע אם אתה מכיר, הוא המנכ"ל של עמותת החברה- - -
ירון סוקולוב: ארגון הגג של העמותות.
זבולון אורלב: הוא המנכ"ל של ארגון הגג של כל החברה האזרחית, יש עוד ארגון אחד שנקרא "שיתופים", שהם האבא והאמא של כל אותן אלפי עמותות.
זבולון אורלב: אני לא מדבר על עשרות אלפי עמותות.
זבולון אורלב: כל בית כנסת זה עמותה, אני לא מתכוון אליהם.
זבולון אורלב: אני מדבר על עמותות חברתיות, מדובר פה באלפים.
זבולון אורלב: אגב, מדינת ישראל מובילה בעולם בשיעורי ההתנדבות שלה.
זבולון אורלב: האם בכל הסיפור הזה, מה שאמרו קודם על רח"ל לתיאום המתנדבים, וגם מה שאתה מספר, האם יש קשר עם הארגונים האלה?
30743: אני מקדיש לזה הרבה מאוד שעות בכל שבוע ושבוע.
30743: אני אביא דוגמאות.
30743: דיברתי קודם על משמר אזרחי, קח את "עזר מציון".
30743: את "עזר מציון" סיכמנו לחבר לפעילות החירום.
30743: הוא מאגד בשגרה 11,000 איש.
30743: זה ארגון בלתי רגיל, הוא פועל ב-25 ערים, ואנחנו מתכוונים שיהיו לו משימות בחירום.
30743: בארגונים הגדולים אנחנו מתכוונים להציב קציני קישור של פיקוד העורף.
זבולון אורלב: הצעתי לך היא להזמין פעם את החברה האזרחית לשיחה, ואני אומר את זה גם לרח"ל.
30743: אני אעשה את זה יותר מאשר בשמחה.
30743: ניפגש.
זאב צוק-רם: נפגשנו באחת הוועדות בכנסת.
זאב צוק-רם: היינו אמורים להיפגש ביום חמישי האחרון, כתוצאה מבעיה מסוימת לא נפגשנו.
זאב צוק-רם: קבענו להיפגש.
זבולון אורלב: יש הרבה עוצמה בחברה האזרחית במדינת ישראל, והיא יכולה לבוא לידי ביטוי.
זבולון אורלב: צריך לתאם את זה.
30743: אנחנו שוקדים היום על ההכוונה של כל אותם ארגונים לצורכי חירום, זה המון עבודה, זה המון ארגונים.
30743: אני לא רוצה להשלות את הפורום שיושב כאן.
30743: עם כל מה שציינתי שאנחנו עושים, אני מעריך שייקח לא פחות משנתיים על מנת שממש נראה תוצאות.
30743: זה מהלך לא פשוט.
30743: יש הרבה מאוד ארגונים.
30743: אתה עובד פרטנית מול כל ארגון וארגון, והעסק הזה הוא עסק סבוך.
30743: כדי לשלם דמי רצינות בעניין הזה קבעתי קטגורית שפיקוד העורף גם מוכן לממן דבר אחד, וזה סימני הזיהוי לכל המתנדבים הפועלים בעורף בעת חירום, בין אם זה תג יד או כובע או וסט, כל דבר כזה, אנחנו נדאג לממן.
30743: קנינו לזק"א ב-300,000 שקלים וסטים לזיהוי.
30743: הם מחוברים אלינו במצבי החירום השונים.
30743: הדבר השלישי זה נושא האימון.
30743: לפני מלחמת לבנון השנייה פיקוד העורף לא אימן רשויות.
30743: מל"ח אימן רשויות, האימון הזה היה אימון חלקי, מתוקף העובדה שמל"ח עוסק בתחומי הכנה חלקיים של הרשות לחירום.
30743: הבנו את העניין הזה, היום אנחנו עושים אימון משותף, מל"ח ופיקוד העורף יחדיו.
30743: האימון הזה ב-2007 היה בן יום.
30743: ב-2008 אנחנו באימון של יומיים.
30743: באימון הזה משולב גם משרד הפנים, דרך רשות פס"ח, שהיא למעשה משולבת ומתואמת על ידי מל"ח.
30743: לדעתי זה אימון טוב מאוד.
זבולון אורלב: אני מבין שהיה מצב מיוחד בעורף בעוטף עזה.
30743: יש עדיין מצב מיוחד ברדיוס של עד עשרה קילומטרים.
זבולון אורלב: כל מה שאתה אומר כרגע לגבי אימון הרשויות המקומיות והאזוריות תקף גם בעוטף עזה?
30743: עוטף עזה זה המודל.
קריאה: עשינו בשבוע שעבר משחק מנהלים עם כל משרדי הממשלה וראשי הרשויות של עוטף עזה, ללא יוצא מן הכלל.
מתן וילנאי: כולל אשדוד וקרית-גת.
30743: אנחנו מכינים היום את כל הרשויות עד רדיוס של 40 קילומטרים סביב עוטף עזה.
30743: כי אנחנו אנשים מודאגים.
30743: אנחנו חושבים שיכולים להיות גם אתגרים יותר גדולים ממה שהיו לנו עד היום.
30743: האימון הזה של הרשויות כבר מתבצע- - -
זבולון אורלב: זה כולל גם מיגון?
30743: כרגע זה יומרני.
30743: קודם כול, אנחנו עוסקים באימון, בהכשרה.
30743: שדרות, לדוגמה, היתה עיר שלא אומנה כלל לחירום.
30743: במאמץ משותף של מל"ח ופיקוד העורף הבאנו את הרשות למצב שבעיני היום היא רשות מצטיינת בהתמודדות עם מצבי חירום.
30743: אשקלון היא עיר שעבדנו עמה באופן אינטנסיבי מאוד.
30743: אם תדבר עם ראש העיר הוא יעיד שהיתה פה עבודת הכנה יוצאת מן הכלל.
30743: העיר מתפקדת מצוין בחירום.
30743: בתחום של הפיקודים המרחביים.
30743: למעשה הידרנו את רגלינו מגבולות הגזרה של הפיקודים המרחביים, גם שם כידוע חיים אזרחים, וגם שם כידוע יש רשויות.
30743: כל מה שאנחנו מחילים על המרחב שלנו מחילים גם על הפיקודים המרחביים.
30743: הקמנו לפיקוד דרום נפה למרחב אילת.
30743: דה-פקטו יש נפה סדירה שפועלת היום בעוטף עזה, ואנחנו בשלבי הקמה של נפה לפיקוד צפון, על מנת שיהיה לו גוף מקצועי שיודע לעסוק באוכלוסייה.
30743: עד היום לא היה כזה.
30743: הדבר היחיד שהיה לפיקודים זה הגנה מרחבית, הגמ"ר, ואין שם אנשי מקצוע שיודעים לעסוק באמת בצרכים של האוכלוסייה.
30743: זה לגבי העבודה מול הרשויות.
30743: מעבר לרשויות יש מרחב אזרחי או כללי יותר, האזרחים ובני משפחותיהם.
30743: בנושא הזה אנחנו בתוכנית הדרכה מואצת, שגם היא זכתה ללבוש הזה לאחר המלחמה.
30743: אני לא יודע אם הפורום מכיר, אנחנו מעבירים תוכנית הכשרה לכל תלמידי בתי הספר בכיתות ה"א.
30743: עשר שעות שנתיות.
30743: החל מהשנה הקרובה אנחנו מבצעים ניסוי של הרחבת התוכנית ב-20 בתי ספר, לכל הכיתות האי-זוגיות: אל"ף, גימ"ל, ה"א, זי"ן, וכן הלאה, עד כיתה י"א.
30743: למעט כיתות ה"א, שימשיכו לזכות לעשר שעות שבועיות, בכל שאר הכיתות יהיו ארבע שעות שנתיות.
זבולון אורלב: מי מממן את השעות האלה?
30743: המימון הוא דרך משרד החינוך, זה סוכם עם המנכ"לית.
30743: אין פה כמעט עלות, כי המדריכים הם מדריכים של פיקוד העורף, הם באים ללא תשלום.
30743: זה המלש"חיות שלנו.
30743: אנחנו מרחיבים גם דרך הכשרת המורים עצמם.
30743: בתיאום עם משרד החינוך אנחנו מכשירים מורים להדרכת חירום, וההכשרה, חוץ מאשר בכיתות ה"א, תיעשה על ידי המורים עצמם.
30743: התוכנית הזאת חשובה מאוד, מכיוון שדרכה ניתן להגיע גם למגזר החרדי וגם למגזר הערבי, שכיום אנחנו לא מדריכים שם כמעט בכלל, כיוון שבמגזר החרדי הם לא מוכנים לקבל את המורות החיילות, אלה המדריכות שלנו, במגזר הערבי אין דוברי שפה.
30743: דרך הכשרת המורים נגיע לטפל גם במגזרים האלה.
30743: זה החל מהשנה הקרובה, שנת 2009.
30743: זאת שנת פיילוט, והפיילוט על פסים של יציאה לדרך.
30743: ב-2010 אני מקווה שנגיע- - -
זבולון אורלב: יש כ-100 מורים חיילים חרדים.
30743: אני לא פוסל את הרעיון.
30743: דבר נוסף זה ממונה הג"א.
30743: זה שנים לא היו קורסים לממונה הג"א.
30743: בשנה האחרונה פתחנו קורס- - -
זבולון אורלב: יש הג"א או אין הג"א?
30743: אין הג"א כגוף, אבל התגוננות אזרחית, שזה הראשי תיבות, בוודאי ובוודאי יש.
30743: זה מושג יסוד.
זבולון אורלב: האלוף אמר שהוא פירק את הג"א.
30743: הג"א כארגון, לא הג"א כמושג.
30743: התגוננות אזרחית קיימת גם קיימת.
מתן וילנאי: אלוף פיקוד העורף הוא אלוף פיקוד מרחבי וראש הג"א, ויש חוק הג"א משנת 1951.
זבולון אורלב: מה זה מפקדי הג"א?
30743: הכשרנו בחציון הראשון 1,000 ממוני הג"א, בחציון השני, לפי התוכנית, נכשיר יותר מ-1,000.
30743: נסיים את השנה הזאת במעל 2,000 ממוני הג"א.
30743: אלה אנשים שבאים מהמפעלים, ממשרדי הממשלה, מהרשויות, הם עוברים קורס בן חמישה ימים בפיקוד העורף, אצלי בבה"ד 16.
30743: הם לומדים חירום, הם חוזרים למוסד, והם יודעים לארגן את המוסד לחירום.
30743: הם לומדים מהם כללי מיגון, איך בוחרים מרחב מוגן, איך מחלקים את המפעל כולו לממוני משנה, מה כללי ההתנהגות.
זבולון אורלב: מה הקשר בינם לבין היקל"ר?
30743: היקל"ר לא פועל במפעלים, הוא לא פועל במשרד, הוא לא פועל בבית החולים, הוא פועל ליד הרשות.
30743: גם הרשות אומרת לנו: זה בסדר שיש לי יקל"ר, אני רוצה להכשיר ממונים שלי שילכו למתנ"סים, שילכו לחברות העירוניות ויכשירו אותם למצבי חירום.
30743: זה לא אחד במקום השני, זה אחד משלים את השני.
זבולון אורלב: אני רוצה ללכת בעקבותיו של חבר הכנסת אלדד על העניין המופשט והעניין הפלסטי.
זבולון אורלב: חס וחלילה נופלת פצצה בשכונה מסוימת, תאר לי בשונה ממה שקרה במלחמת לבנון השנייה, שהיתה אי בהירות, מי אחראי, מה קורה, מי מטפל באזרחים.
זבולון אורלב: מה השתנה לעומת מלחמת לבנון השנייה?
30743: המצב הטוב ביותר, שהרשות פותרת בעיה כזאת בכוחותיה, ואם היא לא יכולה בכוחותיה, אני אסביר מה בדיוק קורה.
30743: כיוון שמספר הטילים והקטיושות שייפלו בארץ זה כנראה אלפים רבים לצערנו, אבל זה האיום, אנחנו חייבים להתמודד מול האיום, ברור לחלוטין שגם משטרת ישראל לא תצליח להגיע לכל אירוע למרות פריסתה הרחבה, ולא צריך להפריז בה.
30743: סך הכול משטרת ישראל מקצה לקצה זה 28,000 איש, מתוכם כ-2,000 מגויסים בחירום לצה"ל.
30743: יש עוד כמה אלפי שוטרי מג"ב שנמצאים ביהודה ושומרון.
30743: צריך לציין שגם המשטרה תהיה מוגבלת בכוחותיה.
30743: גם אנחנו, על כל רבבות האנשים שנמצאים בפיקוד העורף, לא נגיע לכל זירה וזירה.
30743: לכן, מי שצריך לפעול קודם כול זאת הרשות.
30743: דוגמה טובה היא כיצד, למשל, חיפה תפקדה במלחמת לבנון השנייה, או אשקלון, באירועים האחרונים של פברואר-מארס שנה זאת.
זבולון אורלב: אתה אומר שחיפה יכולה לגייס יותר עובדי עירייה מאשר פיקוד העורף יכול לגייס עבורה אנשים כדי לטפל במצב?
30743: הרשויות חזקות מאוד.
30743: בחיפה יש 3,000 עובדי רשות, הם מגיעים ראשונים, יש להם הניידות שלהם, יש להם החפ"קים שלהם, הם מגיעים ראשונים לאירועים.
30743: כמובן חייבים להגיע מד"א, כב"א, משטרה ופיקוד העורף.
30743: אם צריך לטפל בפצועים, מפנים אותם.
30743: אם צריך לשמור על הסדר הציבורי, שומרים על הסדר הציבורי.
זבולון אורלב: זה היה על הנייר גם במלחמת לבנון השנייה, למרות זאת היה בלגן גדול.
זבולון אורלב: מה התחדש?
30743: נכון.
30743: הבעיה שלנו היא לא עם הרשות המתפקדת, הבעיה שלנו היא עם הרשות הלוא מתפקדת.
30743: מה שקרה בצפת למשל, שהרשות לא תפקדה.
30743: כששאלו את ראש הרשות מה קורה, הוא איש פוליטי, אז הוא אמר: הכול בסדר, אבל מתחתיו המבנה הלך והתרוקן מתוכן, עובדי הרשות ברחו.
זבולון אורלב: מה יקרה ברשות לא מתפקדת?
30743: היום זה לא יקרה, כי נדע על זה מיד.
זבולון אורלב: אז מה תעשה?
30743: כיוון שיש לי יקל"ר חזק שיושב ברשות, או שהיקל"ר עצמו יידע לארגן מה שצריך ברשות, או שיש לי, כמו שאמרתי, לא מעט חיילים ומפקדים, כמה רבבות, חלקם אנשים עתירי ניסיון, שאני אדע להציב אותם שם ולהגיד: הרשות הזאת התפרקה, נא לארגן את העיר כפי שצריך.
30743: זה הרעיון.
אריה אלדד: האלוף גולן, במלחמת המפרץ הראשונה היה עורף מרכז ועורף צפון.
30743: לא היה פיקוד העורף.
אריה אלדד: כלקח מהמלחמה ההיא פירקו את עורף מרכז, צפון ודרום, והקימו את פיקוד העורף.
אריה אלדד: לפיקוד העורף יש מחוזות.
אריה אלדד: יש, למשל, מחוז דן ששולט באזור תל-אביב, עכשיו אתה רוצה להקים נפות הג"א- - -
זאב צוק-רם: יש .
אריה אלדד: מצוין.
אריה אלדד: צריך לאייש אותם או לאייש יותר טוב ממה שיש.
30743: אני אעדכן אותך על הנתונים.
30743: לפיקוד העורף יש חמישה מחוזות, יש 16 נפות.
30743: כל מחוז ומחוז מחולק לחלוקת משנה, כך שהמרחב מאורגן.
אריה אלדד: יש יקל"ר ויש הגמ"ר באזורים מסוימים.
אריה אלדד: אני חוזר לפצצה של אורלב.
אריה אלדד: בסוף, מי אומר מה למי?
אריה אלדד: הנפה, המחוז, הפיקוד?
אריה אלדד: היקל"ר?
30743: האחריות היא בדיוק כמו בשדה קרב רגיל.
30743: תגיד שיש מחלקות, פלוגות וגדודים.
30743: מי נותן הוראה למי?
30743: קודם כול אתה מצפה שהמ"מ יעשה את עבודתו.
אריה אלדד: יש פה אזרחים, זאת הבעיה.
30743: על פי החוק במדינת ישראל האחריות הכוללת לעורף במצבי החירום, כשמוכרז מצב מיוחד בעורף, וגם אם לא הוכרז, בעת התקפה או בשעת קרבות, האחריות על-פי חוק מוטלת על פיקוד העורף.
30743: לנו יש האחריות הכוללת.
30743: מובן שבאחריות הכוללת, כפי שציינת, יש הרבה מאוד יחידות משנה, שמגיעות עד למטה, עד לרמת הרחוב והשכונה, ובכל מקום ומקום כזה מי שאחראי זה מי שבאותו רגע נתון תפס פיקוד.
30743: המצבים הם מגוונים.
אריה אלדד: רח"ל עושה משהו כשהפצצה נופלת?
מתן וילנאי: שום דבר.
30743: שום דבר.
מתן וילנאי: אלה שאלות מצוינות, כי במלחמת לבנון אף אחד לא ידע מה האחריות שלו.
מתן וילנאי: ניתנה יותר מתשובה אחת.
מתן וילנאי: היום יש תשובה אחת, וזה מסודר.
מתן וילנאי: פיקוד העורף מממש את אחריותו דרך המחוזות, הנפות והיקל"רים, שהם חלק מהשלטון המקומי.
מתן וילנאי: במקביל לשרשרת שלו יש שרשרת הפיקוד המשטרתית, יש מפכ"ל, יש מפקדי מחוזות, סוף כל סוף הם זהים האחד לשני, המחוזות, על אותם גבולות גזרה, ויש עוד כוחות שלהם.
מתן וילנאי: הראשונים שיגיעו בכל מקום זה המשטרה.
מתן וילנאי: אם היא יכולה לסגור את זה, היא תסגור את זה, אם לא, פיקוד העורף יסייע על ידי כוחות שלו שנמצאים, יש לו גדודי חילוץ וכל מיני גדודים שנמצאים בשטח.
מתן וילנאי: לכן זה מורכב.
מתן וילנאי: בשאלה שלך אתה רואה את המורכבות.
מתן וילנאי: הפעם הראשונה שתרגלנו את זה, זה היה באפריל האחרון, ונמשיך לתרגל.
אריה אלדד: לרח"ל יש תפקיד כשנופלת פצצה?
מתן וילנאי: מה פתאום.
מתן וילנאי: מה יש לה לעשות שם?
אריה אלדד: הוא אומר שהוא מפעיל מרכז חירום לאומי.
אריה אלדד: מה המרכז הזה עושה?
מתן וילנאי: מתאם את כלל הכוחות שפועלים.
מתן וילנאי: אמרתי את זה קודם.
מתן וילנאי: הוא נכנס לחור שחור, מתאם את כל הכוחות שפועלים.
יעקב אור: השאלות כאן נופלות לשני מישורי פעולה בזמן מלחמה.
יעקב אור: האחד, זה יכול להיות אירוע נקודתי לפי שאלת זבולון אורלב, כאשר נופלת פצצה במקום מסוים.
יעקב אור: המצב יותר חמור כשזה רב-מוקדי, בכמה מקומות בארץ.
יעקב אור: זה תחום אחד שבו מעגלי השליטה, אני חושב שהם הוסדרו.
יעקב אור: השני, השאלה שהפנית, השאלה על שגרת המלחמה, מי עוזר במקלטים, מי ברחוב, על מי האחריות בטיפול באוכלוסייה מעבר לנקודת האירוע עצמו, כאשר יש אירוע, ובית חלילה נהרס או קבוצת בתים או שכונה שלמה.
יעקב אור: אלה שני מישורים שונים שהאחריויות עליהם שונות.
מתן וילנאי: לרח"ל יש הגדרה ברורה ברמה של תכנון לאומי וכל מה שכרוך בזה.
30743: דיברתי על המרחב האזרחי.
30743: מכאן אני אעבור למשימה נוספת אופיינית של פיקוד העורף, והיא משימת מתן ההתראה לאזרח.
30743: בנושא הזה, במלחמת לבנון השנייה, היינו עם עשרה אזורי צפירה בכל הארץ, כבר היום אנחנו עם 27 אזורי צפירה, זה גם המצב שילווה אותנו במהלך 2009.
30743: אני מניח שבחציון השני של 2009 או בראשית 2010 נדע לעבור ללמעלה מ-150 אזורי צפירה בארץ.
זבולון אורלב: האם ה-27 אזורים מכסים את כלל מדינת ישראל?
30743: מכסים, כולל יהודה ושומרון.
זבולון אורלב: מה המשמעות שעוברים מ-27 ל-150?
30743: המשמעות היא שברגע שיש ירי של רקטות או טילים לעבר שטח ישראל, במקום להטריד אוכלוסייה גדולה ולהכניס אותם למקלטים או לממ"דים--
מתן וילנאי: ולשאול מי מביא להם אוכל, מי מביא להם תרופות.
30743: למעשה אתה מפריע את שגרת יומם של אוכלוסיות הולכות וקטנות ככל שאתה מחלק את הארץ למרחבים יותר ויותר קטנים.
30743: מובן שלא ניתן לעשות את זה ללא חלוקה מאוד נרחבת של צופרים.
30743: מאז מלחמת לבנון השנייה עלינו בלמעלה מ-1,000 צופרים.
30743: אני לא אנקוב פה במספרים, אבל אנחנו עם אלפים רבים בארץ, וכל שנה אנחנו משתפרים במערכת הזאת, כאשר מספר הצופרים שמופעלת על ידי צפרנים, אלה שמעלים את המתג, הולך וקטן, היום הוא כבר לא יותר ממאות בודדות.
30743: נגיע במהלך השנתיים הקרובות למצב שנוריד את זה לאפס, ויותר ויותר צופרים מחוברים למערכת שנקראת "חומה ומגדל", מערכת אוטומטית, שאנחנו יודעים לשלוט בה ולהפעילה בהתאם לאזורים שהגדרנו.
30743: אנחנו מבינים כיום שמערכת הצופרים זאת מערכת שנבנתה בקונספט שלה בסוף שנות ה-60, ראשית שנות ה-70, אנחנו מבינים כיום שהיא לא נותנת מענה למדינת ישראל המודרנית, לא נותנת מענה לנוסעים ברכב עם מזגן ורדיו בעוצמה מלאה, ולא נותנת מענה לבתים שהם עם מיזוג ומבודדים לגמרי מרעשים חיצוניים.
30743: אנחנו שוקדים היום על שכלול מערכת התראה משלימה, גם באמצעות טלוויזיה, גם באמצעות רדיו, ולעתיד לבוא אני מקווה שיהיו לנו בשורות אפילו מעניינות יותר, כולל ניצול האינטרנט, מערכת הסלולר וכן הלאה.
30743: אני לא אכנס כאן לפרטים בנושאים שאין בהם עדיין משהו מוחלט.
30743: זה בתחום ההתראה.
30743: בתחום המיגון.