GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמירה דותן: תומר שואל את מי אתה מייצג?
יוסי פוקס: תשובה, אמרתי שלוש פעמים את חרוב ואת גבעת חזן שלא יכולות לחתום על כתב התחייבות עד שלא יהיה פסק דין.
יוסי פוקס: זה פשוט.
דורון בן שלומי: אף על פי כן אני שואל שאלה עקרונית משפטית, האם זה אפשרי לעשות את זה על מנת להוציא את העגלה מהבוץ?
איתי אהרונסון: אנחנו יכולים להתייחס רק לשאלה איך תתייחס הממשלה לכתב התחייבות שבו יוסיפו המפונים איזושהי הסתייגות שאומרת, היה וייקבע מחיר אחר אז- - -
דורון בן שלומי: שאתה תכתוב.
איתי אהרונסון: לא משנה אם אתה כותב ואני מקבל את זה ואני מתחיל לבצע עבודות זה היינו הך, לא משנה.
איתי אהרונסון: בעניין הזה הצעה כזאת הועלתה.
איתי אהרונסון: היו התנגדויות של הגורמים שבסופו של דבר מקבלים את ההחלטות.
איתי אהרונסון: הרושם היה שאין על זה הסכמה מקיר לקיר שאז הייתי יכול לספר על זה.
איתי אהרונסון: הרוח הכללית שלא אוהבים את זה.
איתי אהרונסון: מצד שני הממשלה לא עמדה בפני המבחן הזה.
איתי אהרונסון: כי עד היום כל הזמן אומרים לנו, טוב אנחנו בכלל לחתום.
איתי אהרונסון: אז זה לא באמת הגיע לאיזשהו דיון רציני כי אף אחד לא בא ואמר אני מוכן לזה.
עמירה דותן: איתי, בפעם האחרונה שישבנו לא און רקורד, אמרנו יש אפשרות כזאת.
עמירה דותן: האם אפשר לבדוק אותה.
איתי אהרונסון: גם בישיבת ועדת השרים האחרונה זה עלה.
איתי אהרונסון: זה עלה אתמול בדיון אצל מנכ"ל משרד השיכון.
איתי אהרונסון: זה עולה כל הזמן.
עמירה דותן: אז ההתחמקות היא מה?
איתי אהרונסון: אין התחמקות.
איתי אהרונסון: הממשלה עסוקה בהמון דברים.
איתי אהרונסון: אם יש פה דבר רציני מיד אנחנו רצים עם זה קדימה.
איתי אהרונסון: אם יהיה דבר רציני אנחנו נגיד, רבותיי חייבים לקבל החלטה.
עמירה דותן: בישיבה האחרונה שהיתה אמרנו יש עניין רציני.
עמירה דותן: אתה מוכן לבדוק את זה ולתת לנו תשובה.
עמירה דותן: כי אם זה רציני אז בוא נקדם את זה.
עמירה דותן: ואם זה לא רציני בוא לא נקדם את זה.
עמירה דותן: עוד אין תשובה בנושא הזה.
איתי אהרונסון: ראשית, אין תשובה בנושא הזה, ושנית, אנחנו מכול האנשים שמסתובבים בשטח קיבלנו כל הזמן אמירות הפוכות שאף אחד לא מעוניין.
איתי אהרונסון: השורה התחתונה, עדיין אין תשובה.
איתי אהרונסון: אחרי אותה ישיבה אנחנו קיבלנו הרבה מאוד שדרים מהשטח שאין אנשים שעומדים מאחורי זה.
אליעזר אורבך: איפה יש לך שדרים?
אליעזר אורבך: תגיב מאיפה זה?
אליעזר אורבך: תחשוף על השולחן.
איתי אהרונסון: חברים אני שמח לשמוע שאתם מעוניינים בזה.
אליעזר אורבך: לא.
אליעזר אורבך: אנחנו לא מעוניינים.
אליעזר אורבך: רוצים להישאר בקרווילות.
איתי אהרונסון: אני שמח לשמוע שאתם מעוניינים באלטרנטיבה שתהיה איזושהי הסתייגות בכתב ההתחייבות.
עמירה דותן: עורך הדין של שני הישובים.
עמירה דותן: היתה לנו שיחה בינינו.
עמירה דותן: אתה היית בתוך השיחה הזאת.
אורי אריאל: אומר העורך דין פה מה שאתה שמעת ואני שמעתי אני מייצג שניים.
כרמל מיכאלי: אני אענה אורי.
כרמל מיכאלי: הוא מייצג את האנשים שיושבים לידו והוא אמר לפני חמש דקות שהוא ממליץ להם לא לחתום עד שתהיה פסיקה בבג"ץ.
כרמל מיכאלי: איתי אומר שהוא מקבל מסרים.
כרמל מיכאלי: זה לא שהוא אומר את זה מהשמיים.
זאב אלקין: אני מנסה להבין, אני עכשיו הולך באותו כיוון.
זאב אלקין: המדינה תוך חודשיים היתה צריכה להציע לאנשי חזן, אמציה קיבלתם 4 חודשים כי שם המצב היה יותר מסובך, גם 4 חודשים תיכף מסתיימים באותו 3 באוגוסט.
איתי אהרונסון: ההצעה הוגשה מזמן שם.
איתי אהרונסון: במזרח לכיש הוגשה ההצעה.
איתי אהרונסון: ההצעה היא החלטת הממשלה.
זאב אלקין: כי אם אתה עכשיו אומר שאתה מוכן לבוא לממשלה ולבדוק ניסוח יותר מרוכז לכתב התחייבות זה אומר שאתה מוכן לשנות את תנאי ההצעה.
זאב אלקין: זאת לא הצעה אחרונה.
איתי אהרונסון: אני לא אמרתי שאני מוכן לזה.
איתי אהרונסון: חבר הכנסת המצב הוא כזה, חובה שהיתה מוטלת עליי להגיש הצעה עמדתי בה.
איתי אהרונסון: עמדתי בה הרבה לפני המועד האחרון שהיה צריך לעמוד בזה.
איתי אהרונסון: החוק לא מדבר על הצעה אחרונה.
איתי אהרונסון: אני הגשתי הצעה אחרונה.
איתי אהרונסון: בלוחות הזמנים עמדנו.
זאב אלקין: ואז מה קרה?
זאב אלקין: אתה הגשת הצעה באיזה תאריך?
איתי אהרונסון: ההצעה הרשמית היא כתב ההתחייבות שמשלים את החלטת הממשלה.
איתי אהרונסון: וזה נותן להם תמונה מלאה.
איתי אהרונסון: הם יודעים בדיוק בפני מה הם ניצבים.
איתי אהרונסון: ככל שאפשר לדעת בשלב הזה.
איתי אהרונסון: יש אי וודאות ובגלל אי הוודאיות אולי אנחנו נמצאים היום איפה שאנחנו נמצאים.
איתי אהרונסון: אנשים רוצים לדעת איפה המגרש שלהם, אני לא יכול להגיד להם איפה המגרש שלהם כי התכנון לא גמור.
איתי אהרונסון: הודאות המירבית שאני יכול לייצר ייצרתי שזה החלטת הממשלה וכתב ההתחייבות.
זאב אלקין: באיזה תאריך בדיוק?
זאב אלקין: זו סוגיה שיש לה משמעות של החוק האם אתם עומדים בחוק או לא והאם הם עומדים בחוק או לא.
זאב אלקין: כי אתה יודע מה החוק אומר?
זאב אלקין: החוק אומר שתוך חודשיים היית צריך להגיש את ההצעה האחרונה הזאת והחוק אומר שאם תוך חודשיים הם לא ענו אז בכלל אין סיפור כזה.
איתי אהרונסון: כתב התחייבות ראשון הועבר אליהם לפני חודשים ומבחינתי הוא האחרון.
זאב אלקין: אני רק לסיכום אגיד איך אני מתרשם.
זאב אלקין: יכול להיות שהוועדה תראה את זה אחרת.
זאב אלקין: אני מתרשם מהעובדה שיש כאן משא ומתן, יש דברים שהמפונים רוצים, הממשלה רוצה לבדוק, רק יש לה עניינים רבים ולכן היא עוד לא התפנתה לכך.
זאב אלקין: למעשה אנחנו בשלב שאין עדיין הצעה אחרונה.
זאב אלקין: אם אנחנו בשלב הזה הממשלה מפרה את החוק.
זאב אלקין: כי החוק הכריח את הממשלה תוך חודשיים להגיש הצעה סופית למפונים.
זאב אלקין: ואז ברגע שזה נעשה מתחיל לתקתק השעון של המפונים, ואם תוך חודשיים הם לא עונים אז כל המסגרות של החוק הזה לא חלות עליהם מעבר לקיצורי חוק תכנון ובנייה.
זאב אלקין: ומהדין ודברים שיש כאן אני רואה שזה לא נעשה.
זאב אלקין: עצם העובדה שלממשלה אין אמירה שבתאריך מסוים ספציפי אנחנו הגשנו הצעה אחרונה, משם אנחנו לא זזים זה מראה איפה אנחנו נמצאים.
איתי אהרונסון: אנחנו עמדנו בזה ועמדנו בלוחות הזמנים.
איתי אהרונסון: חבר הכנסת אלקין, לא ניתן לבוא ולהאשים את הממשלה בזה שהיא נחמדה וגם להגיד בגלל שאת נחמדה את מפרה חוק.
איתי אהרונסון: למה את נחמדה כי נתת הצעה שהיא הצעה סופית מבחינתך ובאו המפונים ואמרו, ראינו ששום דבר סופי הוא לא סופי, גם הסכמים חתומים פתאום באים ומבקשים מאיתנו לפתוח, ובאנו עם הצעה שהיא הצעה המלאה והסופית, ואחרי זה באים ואומרים לנו אנחנו מבקשים שתשפרו פה ושמה, אתה בא ואומר לי אם אתה תשפר- - -
זאב אלקין: עכשיו זה לא נכון, כי אתה יודע כמוני כשהחוק הזה היה בכל תהליכי החקיקה הנושא של נוסח כתב התחייבות היה בתוך המשא ומתן, ומה שאני שומע כרגע שבמקום לשבת עד שיצא עשן לבן ולגמור את הסוגיה הזאת בנושא של נוסח כתב התחייבות יש כאן סוגיות שלא נפתרו והמשא ומתן לא נגמר.
זאב אלקין: זה הטיעון.
זאב אלקין: זה שהחליפו טיוטות מצד לצד זה לא אומר.
איתי אהרונסון: הממשלה באה ואמרה, זה המסמך.
איתי אהרונסון: אחרי שאמרה הממשלה זה המסמך באים המפונים או באים האזרחים המסמך הזה יש קושי לחתום עליו, אולי אתם כממשלה מוכנים פה לשפר, אולי נעשה דיון במשרד האוצר.
איתי אהרונסון: עכשיו העובדה שהממשלה באמת קשובה ורגישה אי אפשר לתפוס אותה ולהגיד לה, את מפרת חוק.
איתי אהרונסון: כי ההצעה של הממשלה היא לא היתה מסמך לא גמור, היא היתה מסמך גמור.
דורון בן שלומי: נמסר כתב התחייבות, לא קיבלו את כל התיקונים שלנו.
דורון בן שלומי: אז הגענו להצעה שהעליתי אותה קודם שבה אני מבקש למחות על זה שלא היתה הצעה רצינית בעניין.
דורון בן שלומי: ישבנו בישיבה, אני העליתי את זה בשיא הרצינות כוועד עם עמירה.
איתי אהרונסון: אחר כך קיבלנו עוד מסרים מעוד אנשים.
עמירה דותן: איתי, אבל ההגינות היתה אמורה להיות שמישהו מתקשר אלי ואומר, עמירה למרות שאמרת כך וכך, זה לא מתקדם לשום כיוון משום שיש פה מסרים כאלה ואחרים.
עמירה דותן: הרי היתה פגישה.
תומר רוזנר: אני אנסה בקצרה למרות שכל היושבים בחדר בקיאים בעובדות הרבה יותר טוב ממני.
תומר רוזנר: נציג ועד המתיישבים אומר אני מוכן לחתום על כתב ההתחייבות בכפוף לכך שהמחיר יהיה או המחיר שאתם קבעתם או המחיר שייקבע בבג"ץ לפי מה שייקבע.
תומר רוזנר: אמירה כזאת נראית לי אמירה מאוד סבירה, שמצד אחד חותמים על התחייבות שבכל מקרה היא תתקיים, זאת אומרת המחיר שייקבע הוא זה שישולם, מצד שני אומרים אנחנו לא רוצים לפגוע בעצמנו במסגרת ההליך המשפטי שאנחנו טוענים שהמחיר שנקבע הוא לא המחיר הנכון.
תומר רוזנר: קשה לי להבין למה הצעה כזאת לא נראית סבירה.
דורון בן שלומי: השאלה שמופנית אליך זה האם זה יפגע במצבם בעתירה לבג"ץ?
זאב אלקין: השאלה היתה אם ההצעה הזאת היא בכלל אפשרית מבחינה משפטית.
זאב אלקין: אומר תומר, בהחלט כן.
עמירה דותן: מה שיפה במה שדורון עושה זה לראות באמת אם אפשר להתקדם.
עמירה דותן: הוא מנסה במשהו לומר איזושהי אמירה סבירה.
עמירה דותן: אומר תומר כעורך דין נראה לי סביר על פניו.
איתי אהרונסון: זה לא סוד שמנהלת סל"ע כגורם שבעניין הזה אין לו סמכות הציע את ההצעה הזאת ראשונה.
איתי אהרונסון: כמו שאמרתי לא מנהלת סל"ע היא הגורם המוסמך.
עמירה דותן: מי כן?
איתי אהרונסון: מנכ"ל משרד ראש הממשלה לצורך העניין, משרד האוצר, נשרד השיכון, הם הגורמים הרלוונטיים.
איתי אהרונסון: כשהיתה ועדת שרים לענייני התנתקות קם אחד המשתתפים וביקש להקל בכתב ההתחייבות.
איתי אהרונסון: אבל הבקשה לא היתה ממוקדת לדבר הזה לכן אני אומר את מה שאני אומר.
איתי אהרונסון: הבקשה אמרה את הדבר הבא.
איתי אהרונסון: מבקשים להקטין את המקדמה, מבקשים לא לשלם את מלוא ה-225 אלף שקל ברגע שהת.
איתי אהרונסון: ב.ע מאושרת, והיה שם עוד איזה סעיף.
איתי אהרונסון: לו הכל היה ממוקד בסעיף הזה אז בודאי שהיו הרבה מאוד גורמים נאלצים לעמוד בפני קבלת החלטה.
איתי אהרונסון: אבל היו 4 סעיפים שהתבקשו שהם כבר לא במסגרת הדיון הזה.
עמירה דותן: שהמתיישבים ביקשו אותם?
איתי אהרונסון: מי שביקש זה נציג משרד השיכון אבל שהביא את זה כאילו בשם אנשים שהוא נפגש באופן שוטף כי זה תפקידו להיפגש איתם באופן שוטף.
עמירה דותן: זה גם מתפקידכם.
איתי אהרונסון: החלטת הממשלה מטילה את האחריות על משרד השיכון.
איתי אהרונסון: למנהלת סל"ע היא גורם מאוד אקטיבי פה אבל האחריות היא על משרד השיכון.
עמירה דותן: עדי ווהב ממשרד הבינוי והשיכון, תוכל אולי להאיר את עינינו בסוגיה המסתורית הזו.
עדי ווהב: כן.
עדי ווהב: אני רוצה לדייק.
עדי ווהב: אתמול היה דיון במשרד הבינוי והשיכון דיון עומק, מזרח לכיש, איך אפשר באמת לקדם את הדברים כדי לראות מתי הדיירים מקבלים מפתח הביתה.
עדי ווהב: יש המון פלונטרים בהחלטת הממשלה שהיה צריך לפתור אותם.
עדי ווהב: אחד הדברים שעלו לדיון זו באמת הסוגיה שעלתה פה.
עדי ווהב: האם יש בעיה, ופנה מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון אל צביה שמעון ואמר לה, אני מבקש ממך, אם יש ברשות
עדי ווהב: כם אפשרות לקדם כי זה הסכם ראשוני רזה שיכלול כמה סעיפים בין היתר את הסעיף הזה שדובר עליו, שידוע שיש בג"ץ והצדדים מתחיבים לכבד אותו.
עדי ווהב: מה שיפסק ייפסק.
עדי ווהב: מה זה יאפשר לנו?
עדי ווהב: הוא בא מאורינטציה אחרת כדי שנפרוץ את המעגלים שבה החלטת ממשלה ונוכל לענות למה שאומר פוקס לגבי הקווי מת"ש וקווי הולכה ותשתיות שטח, כל התקציבים הגדולים, וזה יאפשר לנו לעשות מספור כמה תושבים יש לנו כדי לעמוד בהחלטת הממשלה על אותו מאה מינימום.
עדי ווהב: ולמפות את המתיישבים איפה כל אחד מיועד להיות.
עדי ווהב: זה יכול להיות פריצת דרך.
עדי ווהב: קודם כל למען הדיוק זה עלה בעניין הזה והתשובה היתה לא חד משמעית.
עמירה דותן: איתי אתה אומר בעצם משרד השיכון אחראי.
עמירה דותן: משרד השיכון אומר אני רוצה לשמוע מה צביה אומרת וצביה אומרת לא, אז עכשיו איך הוא יכול להיות אחראי.
איתי אהרונסון: זה בדיוק מה שרציתי לומר.
איתי אהרונסון: עדי לא הבין את הדברים.
איתי אהרונסון: צביה באה ואמרה, תראו הסיטואציה שנמצאת בפניה שאני לא מבינה מה הולך פה.
איתי אהרונסון: אני באופן אישי המלצתי לא למהר עם הדבר הזה למרות שאני זו שהצעתי את זה ראשונה.
איתי אהרונסון: היא אמרה, זה לא סמכותי, עזוב אותי.
עמירה דותן: מאחר והיא לא שחקנית בעניין הזה ואתם השחקנים הראשיים החלטתכם היא זאת שקובעת.
איתי אהרונסון: זה לא מנהלת סל"ע קודם כל.
איתי אהרונסון: הגורמים הרלוונטים מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
איתי אהרונסון: אני לא מייצג אותו.
איתי אהרונסון: לא ידעתי שהנקודה הזו הולכת להתחדד.
איתי אהרונסון: לא קיבלנו סדר יום בכלל.
עמירה דותן: אם עדי אומר אנחנו כמשרד השיכון מוכנים ללכת על זה זה פותר לנו כמה פלונטרים.
איתי אהרונסון: מי שצריך לאשר בסופו של דבר לאשר את הדבר הזה זה מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
עדי ווהב: כדאי שאנשים פה ידעו בדיוק כי אנחנו יכולים להתגבר פה על המון דברים בדרך לצמצם לוחות זמנים כדי להתחיל בעבודות פיתוח.
עדי ווהב: לעניין הזה יש השפעות רוחב חיוביות.
עדי ווהב: (א) זה יכול לשמש כבסיס מצוין להתקדם עם ההסכמים כל מה שצריך לעשות איתם ברקע עם סל"ע.
עדי ווהב: מעבר לתקציבים הרגילים שלנו לתקציבי פיתוח יש דברים שהם בכלל לא סוגיות של סל"ע, כמו חרוב למשל.
עדי ווהב: אנחנו מחר בבוקר יכולים להקים אותו.
עדי ווהב: וכל העניין הזה שאנחנו לא מסוגלים לפרוץ את הדרך בעניין הזה שמה שייפסק בבג"ץ נכבד, תוקע אותנו בהמון מישורים אחרים.
עמירה דותן: אנחנו ביום רביעי הוזמנו לשולחן עגול אצל רענן דינור.
עמירה דותן: הנושא הוא מפוני גוש קטיף.
עמירה דותן: לאור השיחה הזאת כאן, נושא אחד שכבר עלה גם על ידי משרד השיכון וגם על ידי סל"ע וכמובן על ידי המתיישבים, אנחנו מבקשים שיעלה בדיון הזה של יום רביעי הוא הנושא הזה.
עמירה דותן: אני כבר אומרת לכם.
איתי אהרונסון: הייתי מציע לנצל את הסוגיה המשפטית כי אני חשבתי שהסוגיה המשפטית לא הולכת להתחייב גם כלפי מה שאמרנו שנבדוק ואחרי זה קרה מה שקרה.
איתי אהרונסון: האם באמת כפי שתופסים את זה חלק מהאנשים אם הם יחתמו על כתב ההתחייבות עם ההסתייגות האם זה מרע את מצבם בעתירה או שזה לא מרע את מצבם בעתירה.
איתי אהרונסון: אני שמחתי לשמוע שיש כזה דיון.
יוסי פוקס: רציתי לשאול את תומר שאלה אחת.
יוסי פוקס: יש לי בשני הישובים האלה, חרוב וגבעת חזן, סך הכול כמאתיים אנשים רשומים, התיישבות במקום.
יוסי פוקס: הרבה מהם לא זכאים אגב.
יוסי פוקס: גם חרוב הם לא זכאים, לא קשורי ם למנהלת והרבה מהם לא זכאים והם על סמך 148 אלף שקל נרשמו.
יוסי פוקס: מבחינתם השאלה עוד מאה אלף שקל האלה לגבי חלק מהם תכריע אם הם באים לאזור להתגורר או לא.
יוסי פוקס: עכשיו אני שואל אותך כיועץ משפטי של הוועדה, האם היית מייעץ להם לקבל מראש את מה שייקבע בבג"ץ כאשר מראש הם הגיעו ל-150 אלף שקל.
יוסי פוקס: אין להם עוד מאה אלף שקל לזוג צעיר לשים על השולחן, לכן מה שאמרת יותר קל לגבי זכאים, אבל לגבי לא זכאים, שוב כשחרוב זה כל הישוב.
דורון בן שלומי: הנושא הנוסף הוא אמציה.
דורון בן שלומי: התקבל כמו שכתוב בחוק הצעה להסכם התיישבות וגם אמציה היה אמור להיות 4 חודשים, מה שהועבר לאמציה זה הסכם עקרונות שמותנה ב-10 גורמים ממשלתיים מבחינתי הוא לא הסכם.
דורון בן שלומי: כי גם אם אני מסכים מחר הוא יכול להגיד לי ההוא לא מסכים, זה לא הסכם.
דורון בן שלומי: זה מותנה במנהל, זה מותנה במועצה, אז זה לא הצעה להסכם.
דורון בן שלומי: למשל הם אומרים כל ההסכם מותנה באישור מנהל.
דורון בן שלומי: כל ההסכם מותנה באישור המועצה, כל ההסכם מותנה באישור משרד החקלאות.
איתי אהרונסון: תגיד כן.
תומר רוזנר: אם אני מבין את החוק שבו מדובר ההצעה צריכה להיות מטעם הממשלה אחרי שהיא מקבלת את כל האישורים שמבחינתה צריכים לקבל.
תומר רוזנר: ההצעה להתיישבות היתה צריכה להיות הצעה שבחתימת נציג המתיישבים עליה הופכת להיות הסכם מחייב לשני הצדדים.
תומר רוזנר: זה לא מה שהוצע לכם.
תומר רוזנר: מה שהוצע לכם זה הסכם מותנה.
דורון בן שלומי: אמרנו לאנשים, אתם רוצים שנביא אישורים, תגידו לנו בעל פה זה הכיוון, נרוץ נתחיל לאסוף את האישורים.
דורון בן שלומי: לא נתחיל לאסוף אישורים על משהו שאתם לא רוצים.
דורון בן שלומי: המסמך אוחז 8 עמודים, הוא לא אוחז שורה אחת.
תומר רוזנר: העקרונות שבהסכם.
תומר רוזנר: עזוב את האישורים כרגע בצד.
תומר רוזנר: העקרונות לגבי הישוב, מה יהיה בו, איך יהיה, אתם התייחסתם אליהם?
דורון בן שלומי: אנחנו כרגע מתייחסים לזה רק בנושאים פנימיים.
דורון בן שלומי: יש לנו גם על פי החוק 60 יום להתייחס לעניין.
דורון בן שלומי: אנחנו כרגע עוד לא פנינו למנהלת סל"ע.
דורון בן שלומי: אנחנו לא מחוייבים.
דורון בן שלומי: חזרו בהם מהסכם העקרונות שנתנו לנו, חזרו בהם משלוש הבטחות שנתנו לנו במנהלת סל"ע בדיונים רשמיים.
דורון בן שלומי: הם כותבים אחר כך לא היה סיכום.
דורון בן שלומי: לשאלתי אתמול בוועדה לפניות הציבור, איפה הפרוטוקולים?
דורון בן שלומי: כי אני הוצאתי פרוטוקולים עם סיכום.
דורון בן שלומי: הם לא הוציאו פרוטוקול לישיבה.
דורון בן שלומי: אני אומר סיכמנו ואתם לא עומדים בזה.
דורון בן שלומי: הם אומרים, לא היה סיכום.
תומר רוזנר: כרגע הציעו לך נייר שאומר העקרונות ההסכם שאנחנו מציעים לכם הם א,ב, ג, ד, וכתוב בה' שכל הדבר הזה מותנה.
תומר רוזנר: תתעלם מה'.
תומר רוזנר: בישוב יהיו 3 תחנות אוטובוס, והוא יהיה ככה וככה.
תומר רוזנר: זה דברים שנראים לכם או שיש לכם השגות עליהם?
דורון בן שלומי: בוודאי שיש לנו השגות.
תומר רוזנר: יש לכם השגות.
תומר רוזנר: אז הסכם העקרונות אני מודיע למנהלת סל"ע לא מקובל על המתיישבים.
זאב אלקין: זאת ההנחה ואז המדינה מפרה את החוק.
זאב אלקין: כי הייתי צריכה תוך חודשיים.
עמירה דותן: זה מאיים.
עמירה דותן: הסיפא של תומר, אני לא יודעת אם שמעתם, שברגע שישנן השגות אז בעצם לא הוצעה לכם הצעה.
תומר רוזנר: הסיבה שלא הוצעה להם הצעת הסכם מלאה לפי מה שצריך בחוק נובעת מזה שיש בה התניות.
תומר רוזנר: ברגע שההצעה היא מותנית זאת לא הצעה.
אורי אריאל: היתה שיחה קשה עם צביה הבוקר בעקבות הוועדה לפניות ציבור אתמול.
אורי אריאל: אני הסברתי לה.
אורי אריאל: אני אומר לכם שאני חש, אני בשיא הזהירות אומר, אתם לא מבינים למרות כל השנים וכל המאמצים הכנים והאמיתיים.
אורי אריאל: למה אני אומר לך את זה?
אורי אריאל: כי כשאתה מסביר שהממשלה מאוד עסוקה ולכן ההצעה שהיא לא מגובשת עדיין, נשאל את אפרת כנציגת המנהל, אני מרגיש שאתם לא מבינים.
דורון בן שלומי: הנושא הוא כתב ויתור.
דורון בן שלומי: אני אבקש מאילנה להציג את זה.
איתי אהרונסון: אני מבקש שיירשם לפרוטוקול שהניתוח המשפטי של היועץ המשפטי לא מקובל עלינו לחלוטין.
אילנה בן שושן: באמציה המתיישבים נדרשים לחתום על כתב ויתור.
אילנה בן שושן: אגודה שיתופית קטיף הגישה תביעה למנהלת סל"ע בעניין של נחלות נוספות שהיא טוענת שמגיעה לה עליהם פיצוי כספי.
אילנה בן שושן: התביעה הזאת הוגשה למנהלת סל"ע.
אילנה בן שושן: היא נדחתה.
אילנה בן שושן: תלויה ועומדת.
אילנה בן שושן: כרגע נמצאים חלק מחברי קטיף, לא כולם, חלק שמיועדים להגיע לאמציה נדרשים לחתום על כתב ויתור לפיו הם מוותרים על אותה תביעה שתלויה ועומדת בבית משפט.
אילנה בן שושן: זה כתנאי להתקדם בסיפור אמציה.
אילנה בן שושן: אנחנו חושבים שהדרישה הזאת היא דרישה לא חוקית.
אילנה בן שושן: יש פה אילוץ.
אילנה בן שושן: אנחנו רוצים להוציא את העגלה מהבוץ ומוכנים לחתום על כתב ויתור, אבל גם פה דרשנו לחתום על כתב הויתור הזה בתנאי שאנחנו מגיעים להסכמה עם נוסח שמקובל גם עלינו, גם על מנהלת סל"ע, שלא תהיה אפליה לרעה בינינו לבין מתיישבים אחרים שכן יקבלו.
אילנה בן שושן: מה הם אומרים?
אילנה בן שושן: אתם לא יכולים לקבל גם קרקע באמציה וגם פיצוי כספי עבור הנחלות שקטיף תובעים.
אילנה בן שושן: אנחנו אומרים, בסדר, בתנאי שכך יהיה עם כולם.
אילנה בן שושן: לא תהיה פה שום אפליה לרעה בינינו לבין ישובים אחרים.
אילנה בן שושן: זה מה שביקשנו להוסיף לכתב הוויתור.
אילנה בן שושן: ישבנו עם מנהלת סל"ע.
אילנה בן שושן: הגענו להסכמה למעשה בנושא הזה.
אילנה בן שושן: אחרי ההסכמה הזאת התקשר עורך דין איתי אהרונסון ואמר, הוא לא יודע לנסח כזה נוסח.
איתי אהרונסון: יש הבדל גדול מהותי בין מצב שבו באה הממשלה ואומרת, ברור שעיקרון השוויון, אוי ואבוי אם מישהו חושב אחרת, ובין שבכתב הוויתור כותב המוותר את הדבר הבא: אני מוותר על התביעה של 13 וחצי מיליון שקל כי הרי אני מקבל קרקע חלופית, אבל היה ואני אחשוב שלמישהו אחר נתת גם קרקע וגם פיצוי בגין הקרקע ואני חושב שיש פה פגיעה בעיקרון השוויון אז הוויתור שלי לא יחול.
איתי אהרונסון: זה דבר שאנחנו לא יכולים לחיות איתו ככתב ויתור.
איתי אהרונסון: או שמקבלים קרקע חקלאית או שמקבלים פיצוי בגין קרקע חקלאית.
איתי אהרונסון: אנחנו אומרים את זה לכולם, אנחנו אומרים את זה גם לאנשי קטיף.
עמירה דותן: תומר שואל מה רוצים לדעת ממנו?
דורון בן שלומי: אני אגיד לך.
דורון בן שלומי: עבור התביעה הזו, תביעת 13 וחצי המיליון, ועדת הזכאות של המנהלת החזירה תשובה שלילית.
דורון בן שלומי: לא מגיע.
דורון בן שלומי: עכשיו אנשי קטיף אומרים, אנחנו לא רוצים לוותר על הזכות להגיע לבית משפט אם לא נגיע מול המנהלת.
דורון בן שלומי: הרי המנהלת כבר אמרה את דברה.
דורון בן שלומי: היא אמרה בצורה ברורה ומפורשת.
דורון בן שלומי: יש החלטה.
דורון בן שלומי: לקח שנה להחלטה אבל יש החלטה.
דורון בן שלומי: אומרים אנשי קטיף, אנחנו לא מוכנים לחתום היום ויתור שבשום אופן ובשום צד לא נוכל לפנות לבית משפט.
דורון בן שלומי: אומרים למנהלת, אם בסוף בית המשפט יכריע שכן מגיע, בית המשפט יש לו פחות אחריות ציבורית ממשרד ראש הממשלה?
תומר רוזנר: זה אומר שכבר יש תביעה.
דורון בן שלומי: יש החלטה על התביעה, זה האגודה הישנה.
דורון בן שלומי: כשאנחנו היום באים לחתום על הסכם התיישבות אומרים לנו, על האגודה הישנה תחתמו הסכם ויתור.
דורון בן שלומי: אנחנו לא רוצים לחתום על הסכם ויתור.
דורון בן שלומי: יש לנו זכות טבעית לערער שם.
דורון בן שלומי: הם אומרים כל עוד לא ייגמר שם כל ההליך בבית משפט, לא יודע, שלוש או ארבע או חמש שנים, נחכה.
דורון בן שלומי: אם באמת שמה ייפסק שלא מגיע לכם אז נחתום אתכם.
דורון בן שלומי: אנחנו אומרים בואו נקדים את ההחלטה להיום.
דורון בן שלומי: בוא נהוון את ההחלטה.
דורון בן שלומי: חשוב לציין הקבוצה מתחלקת לשניים.
דורון בן שלומי: יש חלק שני שבכל מקרה ממשיך בתביעה.
דורון בן שלומי: יש 22 חברים, 13 הם פה, 9 ממשיכים בכל מקרה בתביעה.
דורון בן שלומי: אמרנו ככה, אם בית המשפט יחליט עוד ארבע שנים שלא מגיע, אז אין שאלה, נגמרה השאלה.
דורון בן שלומי: אם הוא יחליט שכן מגיע להם אנחנו לא רוצים להיות מופלים לרעה היום.
תומר רוזנר: אי אפשר לפסוח על שני הסעיפים.
תומר רוזנר: או שאתה מוותר או שאתה לא מוותר.
תומר רוזנר: אי אפשר להגיד ויתור אבל אולי לא.
אילנה בן שושן: אני לא רוצה לוותר.
תומר רוזנר: אם את לא רוצה לוותר אז תשלמי את המחיר.
תומר רוזנר: אז גם למעשה מה שאת אומרת, אני רוצה ליהנות מהתוצאות.
אילנה בן שושן: רציתי לוותר אבל מכריחים אותי לוותר בסדר.
תומר רוזנר: אני לא מתייחס כרגע לשאלה אם רשאים לבקש ממך את כתב הוויתור או לא.
אילנה בן שושן: זאת שאלה בפני עצמה שאולי עליה צריך לקיים את הדיון המקדים לשאלה הניסוחית.
תומר רוזנר: זאת שאלה אחרת.
תומר רוזנר: בהנחה שיש סמכות לדרוש את כתב הוויתור אז או שמוותרים או שלא מוותרים.
תומר רוזנר: אי אפשר לוותר ולא לוותר בעת ובעונה אחת.
אילנה בן שושן: בעניין הזה גם מנהלת סל"ע הסכימה איתנו שהיא לא חושבת שיש מקום לעשות אפליה בינינו ובין אחרים.
אילנה בן שושן: זאת אומרת אם מחר בבוקר למישהו אחר היא תיתן לו בלי לדרוש חתימה על כתב ויתור, היא תיתן לו גם קרקע וגם את זכות התביעה לא ייתכן שתהיה אפליה בעניין הזה.
אילנה בן שושן: זאת הדרישה שלי.
אילנה בן שושן: עכשיו הם מסכימים לזה.
תומר רוזנר: בוודאי שלא מתקבל על הדעת שמחלק מהמתיישבים ידרשו כתב ויתור ומחלקם לא.
תומר רוזנר: הדרישה או שהיא תהיה מכולם או שהיא תהיה מאף אחד.
דורון בן שלומי: לא לכולם יש בני ערובה.
דורון בן שלומי: אנחנו בני ערובה כי זה מותנה במגורים שלנו.
דורון בן שלומי: במקומות אחרים זה לא מותנה במגורים.
דורון בן שלומי: לכן הם הולכים, בונים את הבית, ובמקביל מגישים תביעה גם אם זה ייקח שלוש או ארבע שנים.
דורון בן שלומי: אצלנו זה תנאי.
תומר רוזנר: ומהם לא ביקשו כתב ויתור?
דורון בן שלומי: ביקשו, הם לא מסכימים.
דורון בן שלומי: חברת הכנסת דותן מכירה את זה לפני ולפנים.
דורון בן שלומי: כבר שמעה את הטיעונים.
דורון בן שלומי: מושב קטיף הגיש תביעה בגין קרקע חקלאית שהיתה לו בגוש.
דורון בן שלומי: הם אמרו, על פי החוק מגיע פיצוי בגין נחלה 135 אלף שקלים.
דורון בן שלומי: היו במושב 22 חברים אבל היה תקן תיאורטי של משרד החקלאות של מאה נחלות.
דורון בן שלומי: אנחנו תובעים בגין מאה נחלות ולא בגין 22 חברים שהיו במושב.
דורון בן שלומי: אמרנו להם, תשמעו, אתם לא שונים משום מושב עובדים אחר, ועדת הזכאות קבעה, מגיע לכם הפיצוי של 135 אלף שקל ונחלה ל-22 אנשים.
תומר רוזנר: לא קיבלו את זה.
תומר רוזנר: הגישו תביעה.
דורון בן שלומי: הם רוצים לערער או ערערו, אני כבר לא זוכר אם ערערו או לא.
דורון בן שלומי: בכל אופן הם בוודאי רוצים לשמור את הטענה הזאת.
דורון בן שלומי: ובמקביל באים 13 חברים מבין 22 החברים של המושב השיתופי ואומרים, אנחנו רוצים העתקה קהילתית שמסגרתה אנחנו נקבל קרקע חקלאית במקום הקרקע שהיתה לנו בגוש.
דורון בן שלומי: אמרנו להם, תשמעו חברים, אבל לא היתה לכם קרקע חקלאית בגוש, הקרקע היתה של האגודה, לא שלכם.
דורון בן שלומי: הם אומרים, היינו חברים במושב שיתופי, תיתן לה את הקרקע במקום לאגודה.
דורון בן שלומי: אמרנו, אין בעיה.
דורון בן שלומי: אנחנו מסכימים לתת לכם קרקע חקלאית, לרכוש עבורכם לפי איזשהם כללים לרכוש לכם קרקע חקלאית כאילו הקרקע היתה שלכם, אבל אנחנו דורשים כיוון שאתם 13 חברים מתוך 22 חברים שתוותרו על 13 חלקי 22 מהתביעה לפיצוי בגין קרקע חקלאית תהא אשר תהא.
דורון בן שלומי: כלומר על מנת שלא תעמדו במצב שאתם מקבלים פיצוי בגין קרקע חקלאית וגם מקבלים קרקע חקלאית.
דורון בן שלומי: אחד מהשניים.
דורון בן שלומי: כך קובעת גם אותה החלטה שמכוחה אני ארכוש עבורם את הקרקע החקלאית.
דורון בן שלומי: אמרו, לא, אנחנו מוכנים לוותר על 135 אלף שקל כפול 13 משפחות אבל היתרה שזה אותו פער תיאורטי בין האיוש בפועל לבין הנחלות אנחנו לא מוכנים לוותר.
דורון בן שלומי: אמרנו, חברים אתם לא יכולים לתבוע פיצוי בגין קרקע חקלאית וגם קרקע חקלאית.
דורון בן שלומי: אתם תידרשו לוותר.
דורון בן שלומי: סופו של סיפור שהם באו ואמרו, בסדר, אנחנו נסכים לוותר ובלבד שבמסגרת הוויתור היה ואותן תשע משפחות למשל, היה ותאשר להן לקבל גם קרקע חקלאית לפי הכללים האלו, שמכוחם אני רוכש עבורם קרקע חקלאית וגם להמשיך בתביעה לפיצוי בגין קרקע חקלאית אני רוצה ליהנות מזה באותה מידה.
דורון בן שלומי: אמרתי, חברים, אני לא נותן את זה לאף אחד.
דורון בן שלומי: אני לא מבין את ההיגיון בזה שגם תובעים בגין קרקע חקלאית וגם פיצוי.
תומר רוזנר: מה שהם אומרים פה נשמע לי מאוד סביר.
תומר רוזנר: הוא אומר, אם אתה תיכנס לאותו הסדר שנכנסת איתם, עם מישהו אחר, בכל זאת לא תדרוש ממנו כתב ויתור.
דורון בן שלומי: חשבתי על זה ואמרתי שיש פער בין העיקרון שברור שהוא חל על המדינה ובין מה המשמעות שמנסחים את זה.
דורון בן שלומי: אני אחדד את זה.
דורון בן שלומי: במקביל לקבוצה של קטיף ישנה קבוצה שמאוד דומים לאנשי קטיף, אמנם הם לא הגישו תביעה ולפי מה שהם אמרו לנו אין להם חשיבה שמגיע להם הפיצוי הזה, קבוצה מעצמונה.
דורון בן שלומי: גם עצמונה היה מושב שיתופי כמו קטיף.
דורון בן שלומי: ואנשי עצמונה גם היו 22 משפחות.
דורון בן שלומי: כעשר הלכו לחלוצית 4.
דורון בן שלומי: חלוצית 4 זה שונה מקטיף בגלל המיקום המאוד פריפריאלי של חלוצית 4 ישנה החלטת ממשלה על הקמת ישוב החלוציות, במסגרתה כל מי שמגיע יכול לקבל נחלה עם קרקע חקלאית של 80 דונם.
דורון בן שלומי: גם אתה ואני אם לא היה לנו נחלה אחרת יכול להיות שאם נהיה מספיק נחמדים ומספיק מתאימים לקהילה והקהילה תקבל אותנו נוכל לקבל שם נחלה ממנהל מקרקעי ישראל, עם קרקע חקלאית של 80 דונם.
דורון בן שלומי: במקרה הזה באנו ואמרנו, לא יכול להיות שאדם מכפר סבא או מרעננה או מכל מקום בישראל יכול לקבל נחלה ומאנשי עצמונה נבקש ויתור על התביעה בגין הקרקע החקלאית.
דורון בן שלומי: כי הרי אין התנייה.
דורון בן שלומי: לכן השוויון פה לא חל.
תומר רוזנר: בהנחה שיש סמכות לבקש כתב ויתור אני לא נכנס לשאלה הזאת.