GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
548: אפשר לבוא בדברים עם הרשתות, אנחנו עשינו את זה והגענו איתם להסכמות שהם יקבלו דמי טיפול מהתאגיד והם יהיו יותר זמינים לצרכן שבא להחזיר את המכלים בתקווה שלא שלושים וחמישה אחוזים יוחזרו, אבל גם אם עשרה אחוזים יוחזרו אני רוצה לסבר את אוזנייך שכל אחוז זה חמישה מיליון מכלי משקה וזה המון, אז אם נצליח להגיע לעוד חמישים מיליון מכלי משקה לא הגענו לשמונים וחמישה אחוזים אבל הגענו לשבעים וחמישה אחוזים וזה מאוד יפה.
548: אני חושבת שיעידו אנשי משרד להגנת הסביבה שההיבט עכשיו לא של המחזור אלא של חוק הנקיון, המדינה היום נקיה, קשה מאוד למצוא בקבוקים קטנים או פחיות שמפוזרות ויש פה הצלחה מאוד משמעותית, יש כאן הצלחה בהיבט החינוכי ואנחנו עושים הרבה בעניין הזה.
548: גם ביהודה ושומרון ישנן רשתות שיווק שיש להן סניפים, הן מחויבות לקבל את הבקבוקים, אנחנו מקבלים מאספנים, דרך אגב מאנשים שזה חלק מפרנסתם שהם אוספים את זה בכל מיני מקומות שבהם מוכרים את המכלים, יהודה ושומרון מבחינתי היא לא מושג שקיים, זה מדינת ישראל ואנחנו אוספים מכל מקום וגם משם.
548: אני לא מדברת על הכלובים הגדולים של הליטר וחצי, שרובם שייכים לחברה פרטית והם החליטו היכן הם מציבים אותם, לנו בעניין הרבה יותר קשה להתנהל מולם אבל אם זאת הסוגיה אני מוכנה לא להתייחס אליה כרגע ואני בהחלט מוכנה לבדוק מה המצב.
אורי אריאל: נחמה רונן תודה, ואני אומר את העובדות כי אני מכיר אותן.
אורי אריאל: ברוב המקומות להוציא את מעלה אדומים, אפרת ואולי בעוד מקום, לא אוספים.
אורי אריאל: לא רק את מכלי הליטר וחצי, אלא הרשתות לא אוספות בכלל.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת, אין לאן למסור?
אורי אריאל: אין לאן למסור, לא באים לקחת גם כשאוספים וניסינו בכמה מקומות לבד, לא באים לאסוף ומתחיל הסיפור של בטחון וכדומה, אני אבקש את התערבותך האישית ובדיקתך ואת מה שראוי לשפר כמו בכל הארץ לא יותר, שישים אחוזים לקיים את אותו דבר, אני לא רוצה משהו חריג.
548: יבוצע.
זבולון אורלב: יש לך התחייבות כאן של היושבת ראש.
חנה יזרעלוביץ: אנחנו לא מתייחסים ליעילות ולנקודת האיזון של התאגיד, אכן המשרד בדק וזו נקודת האיזון והתאגיד כנראה עושה את המאמצים שלו להגיע לנקודת האיזון, הביקורת שלנו היא לא על התאגיד, הביקורת שלנו היא על המשרד שמודע לנקודת האיזון הזאת, הלא התאגיד הסביר את זה גם לבית הדין להגבלים עסקיים ובית הדין קיבל את זה ולא פירק אותו בינתיים כדי שהחוק לא יתמוטט, אבל אמר לנו לפנות ליצרנים וליבואנים ולשלם דמי טיפול, אנחנו לא מדברים על היעילות בכלל.
זבולון אורלב: מה שאומר כאן חבר הכנסת אבשלום וילן, שגם אם יהיו הכנסות מדמי הטיפול של היצרנים והיבואנים, כנראה האוצר לא יאפשר.
דניאל מורגנשטיין: ראשית צריך לברך את מבקר המדינה שעשה עבודה יסודית וראויה, ראשית הביקורת לא על התאגיד, הגברת נחמה רונן היא מנהלת כללית של חברה פרטית בערבון מוגבל שבעצם לא נועדה לעשות רווח אבל היא עושה רווחים לבעלים שלה.
זבולון אורלב: מר דניאל מורגנשטיין, הביקורת היא לא על התאגיד, היא על המשרד ואני מבקש להתייחס בדברייך לדוח במבקר המדינה.
דניאל מורגנשטיין: אני יזמתי את החוק לפני כשש עשרה שנים והרציונל שעל סמך זה קמה יוזמת החוק היה מכלי הבירה הרב פעמיים מזכוכית בכיוון של חצי ליטר, אני רוצה להאיר את פני הוועדה ומשרד מבקר המדינה, שיעור המחזור וההחזרה של המכלים האלה במדינת ישראל בשנת 2006, ואילו דיווחים של שלטונות המס, הוא תשעים ואחד נקודה שישים חמישה אחוז.
דניאל מורגנשטיין: אלו דיווחים של חברות, שבין השאר הגברת נחמה רונן היא שלוחתם, כלומר אפשר להגיע לנתונים, זה שהיעדים שנקבעו בחוק כמו מחמישים מדורג עד שמונים וחמישה אחוז בארבע שנים, זה בשמים?
דניאל מורגנשטיין: זה לא בשמים זה אפילו מתחת לארץ, אפשר להגיע ואני קובע באחריות מלאה שאפשר להגיע היום במדינת ישראל לתשעים וחמישה אחוזים בחוק הפקדון הנוכחי, אתה יודע איך אדוני היושב ראש?
דניאל מורגנשטיין: כאשר תאגיד המחזור ייתן את אותו תמריץ שהוא נותן היום לרבי אספנים שאוספים למעלה משישים אלף מכלים בחודש ומה לעשות שמי שאוסף שישים אלף מכלים בחודש זה עבריינים, למה?
דניאל מורגנשטיין: משום שהוא נזקק לצי רכב של משאיות.
זבולון אורלב: לא יכולה להיות לך שום טענה על התאגיד, הוא תאגיד כלכלי.
זבולון אורלב: תגיד להם מה הם צריכים לעשות כדי להגדיל את היעד משישים וחמישה אחוזים לשמונים וחמישה אחוזים.
זבולון אורלב: הם לא ייתנו שום תמריצים והם לא יהיו חייבים לתת תמריצים.
דניאל מורגנשטיין: הטענה שלי היא לשר להגנת הסביבה, הוא לא נוטל לתאגיד המחזור את המעמד הזה כי למחרת נטילת המעמד של תאגיד מחזור שהוא נתן לו מעמד וכח מונופוליסטי יהיו ארבעים או חמישים חברות שיתפקדו, חלקם אפילו פה באולם, שמתדפקים כבר על דלתות המשרד כדי לקחת את העניין של המחזור, כי העניין כבר חדר למודעות של הצרכנים.
זבולון אורלב: להערכתך, אם מחר מפרקים את התאגיד הזה?
דניאל מורגנשטיין: אנחנו מגיעים לתשעים וחמישים אחוזים.
דניאל מורגנשטיין: נגיע כמו בסקנדינביה משום שמה שהשר להגנת הסביבה שכח שבישראל וגם מה ששכח חבר הכנסת פורז כשהוא תיקן את החוק במרכאות, הוא קלקל אותו בשנת 2000 לאחר אותו ביקור בסקנדינביה, הוא שכח שבישראל לא יכול להיות מונופול ידידותו לצרכן ולסביבה ומבקר המדינה מעיר על כך ואני חושב שבריש גלי, כלומר הוא שכח את זה, הוא נתן את הכח המונופוליסטי לידי גוף דורסני ואני קובע שהוא דורסני ואני קובע כלפי השר שהוא בעצם מועל בתפקידו.
דניאל מורגנשטיין: כל ממשלת ישראל, כל משרדי הממשלה הגיעו למסקנה שצריך בין השאר לתקן את החוק וסעיף 8א לסלק אותו כלומר לבטל את המעמד של תאגיד מחזור ולסלק את התאגיד מהתמונה, והשר להגנת הסביבה שעשה עבודה מדהימה בקריאה הראשונה וב- 12 במרץ פשוט קיפל רגליו מכח יחצני ולחצי התעשיינים ומשך את החוק משולחן ועדת הכלכלה, משך את החוק משולחן ועדת הכלכלה באמצע חודש ינואר התשס"ט ואני חושב שהוא מעל בתפקידו.
זבולון אורלב: עורך הדין עמנואל וייזר, יושב ראש וועדת תכנון הסביבה ולשכת עורכי הדין, בבקשה:
עמנואל וייזר: עלה כאן הדגש בנושא של תאגיד המחזור שעומד ביעדים או שאינו עומד ביעדים, אני רוצה להזכיר שעל מאה אחוז מהמכלים האלה הציבור משלם, והכסף הולך לאן שהוא למרות שרק שישים וחמישה אחוזים זה לכאורה התמורה, אני חושב שזה מצב בלתי נסבל.
זבולון אורלב: כמה כסף זה, עשרים וחמש אגורות על שלושים וחמישה אחוזים שאינם מוחזרים, מישהו עשה פעם את החשבון?
אבשלום וילן: זו אחת הטענות.
548: זה משמש את הפעילות הלוגיסטית, בגלל זה אין פה שום רווחים וזה לא הולך לשום מקום.
עמנואל וייזר: בוודאי שיש רווחים, להציג שהתאגיד קורס זה קל.
זבולון אורלב: כלומר ככל שהאחוז הזה קטן יותר כך הרווחים של התאגיד גדולים יותר, ההכנסות.
548: אנחנו מוסד ללא מטרות רווח, אין לנו שום הכנסות, אנחנו חייבים לפעול באיזון, אם יש שקל מיותר הוא חייב ללכת להצבת עוד נקודות אסוף.
זבולון אורלב: לכן תיקנתי ואמרתי, הכנסות ולא רווח.
548: החוק בנוי בצורה זו, שהשלושים וחמישה, השלושים או העשרים, לא חשוב כמה שיהיה, ההחזר הזה ממן את הפעילות.
זבולון אורלב: אני מבין שהמחוקק השאיר לכם חמישה עשר אחוזים, אם הוא קבע שהיעד הוא שמונים וחמישה אחוזים אז הוא בנה על עשרים וחמש אגורות כפול חמישה עשר אחוזים.
548: ועם זה, המערכת לא יכולה לעבוד.
אבשלום וילן: זה המלכוד.
זבולון אורלב: טענתך היא בעצם, שהמחוקק טעה, הוא לא היה צריך לקבוע שמונים וחמישה אחוזים, ובעצם המשרד להגנת הסביבה אומר נכון, אז מתקנים.
עמנואל וייזר: אני רוצה לציין שעצם העבודה, ואני לא רוצה להגדיר משפחות פשע או לא משפחות פשע, אבל שיש גורמים פרטיים שפועלים בתחום הזה מה שאומר שיש איזה מרווח שאפשר להרוויח בו גם בסכומים הנוכחיים, גם באיסוף שקיים היום.
548: בוודאי, כי הם מקבלים את המכלים בחינם והם מקבלים ממני עשרים וחמש אגורות, הם מקבלים מיליונים שלא רשומים בשום מקום, בוודאי שהם יכולים להרוויח.
עמנואל וייזר: אני לא התפרצתי לדברים שלך, אבל את בעצמך אמרת שזה ארגון בלי רווח.
548: להם יש רווח לא לי.
עמנואל וייזר: תסלחי לי, אבל הדבר הנוסף כאן זה שאנחנו שומעים שהמחוקק טעה או לא טעה, אבל אז התאגיד סוגר עם המשרד על ויתורים ופשרות למרות שהחוק אומר משהו אחר.
זבולון אורלב: בסמכות השר.
עמנואל וייזר: כאשר הוחלט בחוק שהתאגיד צריך לעמוד ביעד מסוים ואם לא יוטל קנס, נניח לרגע שאכן יש כאן חקיקה לא מוצלחת, הדרך הנכונה היא לבוא ולתאם אותה פה ולא בדרך של ויתורים שבעצם ממשיכים הלאה ומגלגלים את הנושא הזה על חשבון הציבור.
זבולון אורלב: נכון מאוד,תודה רבה.
זבולון אורלב: גלעד אוסטרובסקי, בבקשה.
גלעד אוסטרובסקי: אני רוצה להתייחס לעניין היעדים ולהזכיר לכולם שהמשרד להגנת הסביבה בחן את היעדים, הזמין עבודה כלכלית מקצועית, ובהצעת החוק הנוכחית המחודשת היעדים נשארו על קנם, שמונים וחמישה אחוז, היעדים הם בני השגה והם בכלל לא רלוונטיים לשאלת נקודת האיזון והם מושגים במדינות רבות בעולם ולכן זה אפשרי.
גלעד אוסטרובסקי: במקום תיקון חוק שמבטל את המעמד הסטטוטורי של התאגיד וקבוע אחריות יצרן ובמקום יעדי מחזור לבקבוקים הגדולים אנחנו החלפנו את תיקון החוק על הנסיגה של השר שדובר עליה באיזה דבר אבסטרקטי, עמום, הסכמים, מפגשים בין השר ליצרנים כאשר איש אינו יודע איך זה ייושם וכיצד כמהלך מחוץ לחוק, וזה לא חודש חודשיים אלא זה מחודש ינואר.
גלעד אוסטרובסקי: נאמר פה שהביקורת אומנם לא על התאגיד, אבל בביקורת שאכן הכין המשרד על התאגיד, בעמוד הראשון כתוב "התאגיד סרב למסור נתונים כלכליים, ובמיוחד את השכר של המנהלים, ולכן הביקורת איננה שלמה" לכן כשהתאגיד מנפה כל מיני נתונים שהוא לא למטרות רווח וכדומה, הביקורת לא שלמה, הוא נמנע מלמסור את הנתונים.
זבולון אורלב: עמותה, חברה ללא כוונות רווח, מה הסטטוס שלכם?
548: תאגיד.
גלעד אוסטרובסקי: אבן היסוד, כדי שהציבור יהיה שותף ויוכל להחזיר.
גלעד אוסטרובסקי: עמדת המשרד היתה, לבטל את מעמד התאגיד ובזה הוא נסוג אחורה ומשאיר אותו על קנו.
זבולון אורלב: תודה רבה, אחרון הדוברים ערן מאירי מרשתות השיווק, מהסופר סל.
ערן מאירי: דובר כאן על איזון בין היצרנים השווקים והציבור.
ערן מאירי: למעשה, רשתות השיווק מקבלות היום את כל הבקבוקים או המכלים הקטנים, כולכם אני מניח יודע, שאת רוב המכלים האלה לא קונים ברשתות השיווק, רשות השיווק משווקות בעיקר את הבקבוקים הגדולים את הליטר וחצי והן בכלל לא במשחק הזה, כך שמבחינת התרומה של רשתות השיווק לחוק הרי היא גדולה, בעצם רשתות השיווק הן אלה שמקצות את המקום, את כח האדם, ואת האמצעים לאיסוף, שנעשה בעצם על בקבוקים ומכלים שלא נקנו שם.
ערן מאירי: לא ברור על מה נאמר ועל אילו נתונים מסתמך משרד מבקר המדינה כשהוא בא ואומר שמכון מחקר אמד את ההוצאות השנתיות של רשתות השיווק בעניין הזה בשלושה עשר מיליון שקל, מהנתונים, אני לא יודע גם עם מי זה נבדק, מנתונים שיש לי לפחות לגבי הרשת שאותה אני מייצג רשת סופר סל, העלות לגבי הטיפול באותם הבקבוקים היא מיליון שקל לחודש, זאת אומרת שנים עשר מיליון שקל בשנה רק בסופר סל שלפחות לפני הנתונים מהווה משהו כמו עשרים וארבעה אחוז מכלל שוק המזון, כך שהנתונים הרבה יותר גדולים ולדעתי זה פי חמש ופי שש ממה שנאמר כאן, אני פשוט חושב שהנתונים לא נכונים ועל סמך זה מסיקים מסקנות לא נכונות.
זבולון אורלב: אתם מוכנים לפתוח את הספרים שלכם בפני מבקר המדינה על מה שאמרת עכשיו?
זבולון אורלב: שזה מיליון שקל בחודש רק בסופר סל?
ערן מאירי: בוודאי, אין לי שום בעיה.
זבולון אורלב: משרד מבקר המדינה שמע את מה שאמרת, אני מציע אגב שזה ייבדק.
זבולון אורלב: שוב, כל מי ששם סימן שאלה בממצאים ובעובדות שלכם, צריך לא רק להפריח כאן סיסמאות אלא להיפתח, לפתוח הכל ואז לבדוק את הנתונים.
חנה יזרעלוביץ: אני רק רוצה להזכיר, שאמרנו שהנטל נופל עליהם.
ערן מאירי: בראשון לינואר 2008 ניתן צו על ידי בנק ישראל שלמעשה מבטל את המטבע של חמש אגורות, אנחנו מינואר עד היום מנסים לפנות למשרד הגנת הסביבה ולומר שההחזר של עשרים וחמש אגורות אינו ראלי, כי מה קורה היום, מגיע אדם לרשת השיווק מביא פחית, מקבל עשרים וחמש אגורות, רשת השיווק מחויבת להחזיר לו שלושים אגורות מכיוון שבוטל מטבע של חמש אגורות, כשחוקקו או כשנכנסה ההוראה של ביטול המטבע של חמש אגורות אף אחד לא לקח בחשבון שבסופו של דבר רשת השיווק על כל מיכל מחזירה שלושים אגורות ומקבלת מהתאגיד עשרים וחמש אגורות.
זבולון אורלב: גיל יניב, אומרת לי נחמה רונן שהיא פנתה אליכם בסוגיה הזאת.
גיל יניב: יש לנו חוות דעת מהמחלקה משפטית, שנמצאת על שולחנו של השר ואני מניח שתוך שבועיים נקבל וכבר נקבע מועד בשבוע הבא כדי לסכם את הנושא הזה, רק להסביר שלא על כל מיכל מקבלים חמש אגורות, רק אם מגיע עם מספר לא זוגי, אם אתה מגיע עם מספר של מאתיים ושבע למשל.
ערן מאירי: אלי מגיעים אנשים בודדים.
ערן מאירי: מגיע אלי אדם עם בקבוק בודד, ואני לא יכול להגיד לו תבוא עם שני בקבוקים.
גיל יניב: אני רק מבהיר, שלא יבינו שכל בקבוק זה חמש אגורות.
ערן מאירי: זה לא שולי, אני חושב שכולם מסתכלים על זה כשולי, כי זה רשתות השיווק וזה בסדר.
זבולון אורלב: התאגיד הוא לא תחת משרד מבקר המדינה, סליחה על הביטוי, אני לא יכול לחקור אותה, אם היא רוצה לענות היא תענה, אבל היא לא חייבת היא תאגיד פרטי וזה בסדר גמור כי ככה קבע המחוקק.
זבולון אורלב: אבל אותך אני כן יכול לשאול, התקציב שלהם חשוף בפניכם, כלומר אתם בקיאים במשכורות, בהוצאות האחרות של פרסום, יחסי ציבור?
גיל יניב: כפי שאמרתי, אנחנו לקחנו לשישה המשרדים האלה, למשרד האחרון שעשה והגיש את הדוח לפני פחות משנה, הוא כתב והם חשפו את הכל למעט אותן הערות.
זבולון אורלב: הנתונים האלה הם נתונים סודיים?
548: חשפנו את המשכורות.
זבולון אורלב: אני שואל אותך, אם מישהו רוצה לדעת לפי חופש המידע, אם יפנה אליך ויבקש ממך את הנתונים האלה, האם יש בעיה לתת אותם?
גיל יניב: אין שום בעיה, עובדה שהם קיבלו אותו.
זבולון אורלב: אני חסיד גדול ואני מודה לנחמה רונן שהפתיחות מסירה הרבה מאוד שאלות כי אם יש פתיחות זה בסדר גמור.
זבולון אורלב: אני רק מברך על הדבר הזה.
ערן מאירי: אדוני היושב ראש רק אם יורשה לי דבר נוסף, אני אומר כשנכנסים למספרים העלות לפחות שלנו, רק העלות הטיפול בנושא של מחזור הבקבוק היא ארבעים אגרות לבקבוק, גם כאן לא ברור לי מאיפה לקחו את המספרים כשהטיפול שלנו הוא ארבעים אגורות על בקבוק.
זבולון אורלב: חברים אני מבקש לסכם את הישיבה.
זבולון אורלב: אני מבקש להודות למשרד מבקר המדינה, אני חושב שהוא עשה עבודה מאוד חשובה, והאיר תחום מאוד בעייתי, המדינה מחוקקת חוק, אגב יתרונה של וועדת ביקורת המדינה ששונה מכל וועדה שרואה את הקטע שלה מול משרד ממשלתי מסוים אנחנו וגם ועדת הכספים במידה מסוימת חוצים את כל משרדי הממשלה ויכולים לראות.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר לך אדוני המנהל הכללי ואני אומר את זה באמת בכאב, אני חושב שגם כיושב ראש הכיפות הירוקות, אני לא יודע אם אתה יודע אבל אני אוהב להתהדר בתואר הזה, שבאמת אדם שחשוב לו ואתה רואה את זה בסדרת הישיבות בסוגית הגנת הסביבה כמי שלא עושה הנחות ולא ויתורים אף שהדוח התפרסם לפני שבועות ספורים אני עוד מעט גומר אתכם את הדיונים כי נתתי לנושא הזה עדיפות.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שתחום הגנת הסביבה על פי מה מתברר בדוחות מבקר המדינה אתם בצרות צרורות, תחום הגנת הסביבה במדינת ישראל הוא ממש בצרות צרורות, הדוחות הם דוחות מאוד בעיתיים ובשונה ממשרדי ממשלה אחרים שאתה רואה שהדוחות זעזעו את אמות הסיפים וטלטלו אותם וישנה מערכת נמרצת, נמרצת מאוד לתיקון הלקויים, בהגנת הסביבה זה הולך לא כמו היתר.
זבולון אורלב: אתם לא נמצאים במקום טוב, חלק מהבעיות היו בעיות אובייקטיביות שזה תלוי במשרדי ממשלה אחרים וחקיקה, תלוי במשרד המשפטים ובאוצר וכמו שאמר אבשלום וילן שהאוצר כן מסכים או לא מסכים, אני מודע לכל הקשיים האלה אבל יכול להיות שהחובה העיקרית שזה השר להגנת הסביבה שזה באמת סוגית התודעה בתוך הממשלה ויש לדפוק עם פטיש על הראש לממשלה ולשרי הממשלה שכל אחד בתחומו ייתן ויכניס את העסק הזה למרות שהוא אחד המשרדים החדשים יחסית, כמה זמן המשרד הזה קיים?
אבשלום וילן: משנת 1989.
זבולון אורלב: כבר עשרים שנה, בנימין נתניהו מתהדר תמיד שהוא היה השר הראשון, למרות שחלפו עשרים שנה אני עדיין יכול לומר שלא הצלחנו לקבע בתודעה הלאומית את הסוגיה הזאת והדוח הזה הוא אחד הסימפטומים והיה לנו את הסימפטום הקודם של הפסולת, של אכיפה, של התודעה של שיתוף הפעולה של משרדי הממשלה והוא דוח שמראה שיש חוק שקובעים יעדים וכדומה וגם אם נדמה למישהו שתהליך החקיקה, אז יש משרד ממשלתי שצריך לבוא ולשים את הדברים, את הדברים על השולחן ולא לעכב חקיקה שנה וחצי, שנה וחצי לא מנהלים משא ומתן, סלח לי, דברים שלא עומדים ברומו של עולם, לא עומדים ברומו של עולם וגם אפשר לפצל חקיקות על דברים שהוסכמו ולרוץ איתם בחקיקה.
זבולון אורלב: אני אישית יוצא מאוד מאוכזב מהדיון הזה, אני חושב שהדיון הזה הוא דיון מאכזב מבחינה זאת שאין לו, אתה אומנם התחייבת בשם השר שבתוך חודש החוק יקודם, כך נדמה שאמרת.
גיל יניב: או שיקודם או שיחזור לוועדה ויגיעו לאותו הסכם בהסכמה עם היצרנים.
זבולון אורלב: או שיגעו להסכמה, אני לא רוצה להגיד שאני אוכל את הכיפה שלי אם זה יגיע תוך חודש, השר שטרית נתן התחייבות בלוח זמנים להקמת רשות הגירה ועמד בה ואני באמת אמצא את ההזדמנות לציין אותו לשבח שהשר נתן התחייבות בלוח זמנים קצר ועמד בלוח זמנים קצר.
זבולון אורלב: מעבר לכך, הוועדה מאשרת את הממצאים וההמלצות ותובעים כמובן את היישום, רשמנו בפנינו גם את ההתחייבות של המשרד באשר לקידום החקיקה ואנחנו ממשיכים לפנות בתביעה מאוד מאוד נמרצת לך המנהל הכללי ומסור גם לשר שהסוגיה הזאת מחויבת בפתרון בהקדם האפשרי.
זבולון אורלב: נשמעו כאן הערות מאוד חשובות שרק מפני קוצר הזמן אינני רוצה לחזור למרות שהן נרשמו לפניי, אני גם אבוא בדברים עם יושב ראש וועדת הכלכלה, זו סמכותו והוא לא חייב לחכות ולא חייב להישמע לשר בעניין הזה והוא יכול כן והוא יכול לא, אז אפנה אליו אבקש ממנו שלאור דוח מבקר המדינה יזרז מאוד את החקיקה שבסופו של דבר היא הפתרון המהותי לכל הסוגיה הזאת.
עמירה דותן: אנחנו רוצים לייחד את הפגישה שלנו היום, גם פה וגם בשטח, לכל הנושא של העסקים ולכן אולי קודם נכיר אחד את השני.
עמירה דותן: חברי הכנסת, שאני מאוד מודה לכם שהם טרחו ובאו, חבר הכנסת ראובן ריבלין, חבר הכנסת אורי אריאל, אני יודעת שחבר הכנסת אלקין בדרך.
עמירה דותן: בכל אופן, גם ביום צום וגם ביום ראשון, אני באמת מודה לכם שהגעתם, הנושא מאוד חשוב לכולם, כפי שאתם יודעים.
עמירה דותן: אנחנו מנסים פעם בשבוע לכנס את ועדת המשנה ולדון כל פעם בנושא אחר ולעקוב אחרי הדברים.
עמירה דותן: ראיתי שגם מר איציק עוזר כאן, מטעם סל"ע, כך שבעצם אנחנו מאורגנים, אז בואו נראה את שאר האנשים.
עמירה דותן: (סבב נוכחות)
יוסי דיין: אנחנו מבקשים, אנחנו לא עוטף עזה, אנחנו עוטף ישראל, אנחנו קו עימות דרומי עוטף ישראל.
עמירה דותן: קו עימות דרומי, זה מאוד יפה, מאוד מוצא חן בעיניי.
ראובן ריבלין: אנחנו מדברים מהטרמינולוגיה שאנחנו משתמשים בה לצרכים כאלה ואחרים.
יוסי דיין: העוטף עזה בא מעוטף ירושלים.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת חרמש מקפיד על עוטף עזה, זה מביא לו יתרונות כאלה או אחרים.
ראובן ריבלין: אבל אנחנו איתך יחד.
עמירה דותן: עכשיו אנחנו פה לנושא שלנו.
עמירה דותן: אפשר לקחת את זה גם למקומות.
עמירה דותן: החבר'ה האלה מחכים שלוש שנים, אני רוצה שלא יחכו עוד שלוש שנים, בגלל שיש לנו מלים פוליטיות.
עמירה דותן: אנחנו כאן כדי לשמוע ולראות איך אנחנו פותרים אולי את הנושא שבגללו אנחנו כאן.
יוסי דיין: גדעון, תהיה מוכן.
יוסי דיין: המועצה שלנו נמצאת בחלק הדרומי של הארץ.
יוסי דיין: בחלק הדרומי שלנו יש את יישובי קו העימות.
עמירה דותן: דרום מערב.
עמירה דותן: זה לא דרומה של הארץ.
יוסי דיין: מישור החוף הדרומי.
עמירה דותן: זה יותר טוב.
יוסי דיין: בחלק הדרומי של מישור החוף הדרומי---
ראובן ריבלין: אתה תומך בתכנית החלוקה, אני רואה.
יוסי דיין: אנחנו בתוך תכנית החלוקה של 47'.
יוסי דיין: יש לנו את יישובי קו העימות.
יוסי דיין: בחלק הצפוני של המועצה יש לנו את יישובי המפונים, הקרווילות, והמועצה בתווך והעיר אשקלון בתוך התווך.
יוסי דיין: במסגרת הפינוי, כאמור, נקלטו כאן מספר הקהילות.
יוסי דיין: אחת הקהילות זאת קהילת מבקיעים ובמסגרת קהילת מבקיעים וחלק מאנשי ארז, שנמצאים גם בתוך הקהילה של חוף אשקלון רבתי, חלקם תושבים וחלקם טרם תושבים, חלקם נמצאים ביישוב כרמיה, הקרווילות, חלקם תושבים כאמור וחלקם עדיין לא.
יוסי דיין: אז מר בר לב ייתן את הסקירה על אזור התעשייה שמדובר עליו רבות, באזור מבקיעים, ושאנחנו מאוד מקווים שיהיה שם פתרון למתיישבים שנמצאים אצלנו כאן באזור.
יוסי דיין: בבקשה, גדעון.
גדעון בר לב: היתה מועצה שקיימת כבר 50 שנה, אבל לא השכילה עד עכשיו לפתח אזורי תעסוקה מה שנקרא, ועד שאנחנו משכילים לבקש אזורי תעסוקה, אז חלים כל מיני חוקים חדשים ותקנונים חדשים במדינת ישראל, בין השאר תמ"א 35, שנפלה עלינו, לא כרעם ביום בהיר, ידענו שהיא תיפול, שאומרת שאין לעשות שום דבר במועצות אזוריות, מקסימום 1,000 מטרים מסחרי מותר למועצה אזורית לעשות.
גדעון בר לב: כל השאר צריך להיות בערים או צמוד דופן לערים.
גדעון בר לב: מאחר ואנחנו עוסקים בתכנית המתאר שלנו כבר 8 שנים, עוד לפני תמ"א 35, היו לנו כמה תכניות לאזורי תעסוקה, אני רק אציג, שבחלקן גם נעלמו כתוצאה מתמ"א 39.
גדעון בר לב: אנחנו מועצה שכל מיני תמ"אות רוצות לקחת אותנו, אז אני רוצה לציין שהחלק הצפוני הזה היה פעם בידי המועצה, היום הוא בידי תכנית מתאר ארצית תמ"א 39.
גדעון בר לב: כאשר עשו את הפינוי, החליטו פה שאפשר לעשות תכנית מתאר ארצית.
גדעון בר לב: לא היה תקדים כזה בעולם, אבל כנראה שזה ישנו בספרים, לעשות תכנית מתאר ארצית, עם תכנית מפורטת בפנים.
גדעון בר לב: אז כל השטח הזה בעצם כבר לא בשליטתנו, אלא בידי תכנית מתאר ארצית, ואת רובה נתנו לרשות שמורות הטבע, ולכן יש לנו מעט מאוד מה לעשות באזור הזה.
גדעון בר לב: גם היה כאן אזור תעסוקה של כ-17,000 מטרים, שצמצמו אותו ל-2,000 מטר מרובע במועצה הארצית, במסגרת התמ"א.
עמירה דותן: זה קיים או לא קיים, ה-2,000?
גדעון בר לב: הוא מאושר, ה-2,000, הוא כרגע בשלבי תכנית.
גדעון בר לב: 2,000 מטר זה בעצם אזור כניסה לפארק שקמה, נותן שירותי דרך, מרכז מבקרים וכדומה.
עמירה דותן: אז לא קיים.
גדעון בר לב: 2,000 מטר אושר, אבל כרגע הוא בהליכי תכנון.
גדעון בר לב: המוקד הבא שאנחנו הצענו זה מוקד כפר סילבר, שהוא בעצם בצד מבט הראי של צומת סילבר שנמצא באזור אשקלון שדרך אגב היה בידינו, בשעתו, ואנחנו העברנו אותו באחד הסיבובים של החלפת שטחים לידי אשקלון, ושם התפתח אזור מסחר גדול ותחנת הרכבת.
גדעון בר לב: אנחנו כאן קיבלנו אישור, במסגרת ועדת ההיגוי, לאזור טכנולוגי סמי-מסחרי.
ראובן ריבלין: משני צידי הכביש של סילבר?
גדעון בר לב: משני צידי הכביש החדש של סילבר.
גדעון בר לב: סילבר הקיים הוא פה.
ראובן ריבלין: ומה שניתן לך זה ניצנים?
ראובן ריבלין: האזור הצפוני שדיברת עליו זה האזור הדרומי של ניצנים?
גדעון בר לב: כן, בכביש ניצנים, והלבן זה אשקלון.
ראובן ריבלין: איפה אזור התעשייה של אשקלון?
גדעון בר לב: האזור הדרומי פה, הדרומי זה כאן, שצמוד אלינו, והאזור הצפוני זה האזור המסחרי הזה, ועל ידו גם יש אזור תעשייה, יובל גת וכולי.
גדעון בר לב: אלה השכנים הטובים שלנו.
גדעון בר לב: עכשיו אנחנו מגיעים דרומה והחלק הדרומי הוא כאן.
גדעון בר לב: בתכנית הפיתוח של תכנית המתאר הוחלט שאנחנו אזור יפה וירוק ואנחנו נשתדל לא לפגוע בו, אבל לאורך כביש 4 נוכל להקים מוקדים של פיתוח, של אזורי התעשייה.
גדעון בר לב: אז חלק מהמוקדים האלה זה כמובן מה שדיברנו על כפר סילבר.
ראובן ריבלין: כביש 4 זה כביש אשקלון-עזה?
ראובן ריבלין: תסביר.
גדעון בר לב: זה כביש דמשק-קהיר.
ראובן ריבלין: כלומר זה כביש החוף עד עזה.
גדעון בר לב: כן.
ראובן ריבלין: אבל כשאתה מדבר באזור שלך, זה בין אשקלון לעזה, על הכביש.
גדעון בר לב: לא, אני מצפין, יש לי מאשדוד את כביש 4.
גדעון בר לב: פה זה ממש כבר אשדוד.
גדעון בר לב: אנחנו לאורך כביש 4 שבקטע הזה הוא כביש מהיר ופה הוא כביש ארצי, יש חילוקי משמעויות.
גדעון בר לב: אנחנו הצענו באמת לאורך כביש 4 את הפיתוח וצומת סילבר, עד המקומות שהצענו פה, ושעמדנו על זה, זה על יד קיבוץ יד מרדכי, כי האזור הזה, על פי חוקי הכנסת, הוא היחידי שיש לו אזור עדיפות לאומית על פי החוק.
גדעון בר לב: מתחת לקו 105, הוא באזור של יישובי עדיפות לאומית, ואם אנחנו רוצים אזור תעסוקה, אנחנו רוצים שגם יבואו יזמים ויבנו.
גדעון בר לב: אנחנו ראינו שכל יזם שרוצה לבוא, הוא רוצה עוד ועוד ועוד ועוד, כדי שיבוא, כי באזור תל אביב---
עמירה דותן: האזור המדובר הוא כרגע האזור שאתה מדבר עליו.
עמירה דותן: הסגול הזה, ליד יד מרדכי.
גדעון בר לב: ליד יד מרדכי, שעמדנו על זה שנקבל אותו, כי הוא דרומה מקו 105, והוא שטח של משבצת של יד מרדכי, אבל גם יד מרדכי בעבר רצו להפוך אותו לאזור תעסוקה.
גדעון בר לב: שטחו כרגע כ-350.
גדעון בר לב: אנחנו הצענו בשעתו את כל האזור הזה, כ-900 דונם ברוטו, אבל הורידו אותנו מזה, בגלל שזה שטח יפה, פתוח, והוא קרוב לנחל שקמה, והחליטו שמגיע לנו, אם כבר, לא משהו יפה, אלא אזור מופר ושלא נוכל לעשות איתו כלום וזה אזור שעובר בו כביש 4 החדש, עוברת בו הרכבת הישנה, ומי שיוכל לתכנן פה אזור תעשייה, הוא יהיה גאון תכנוני גדול.
עמירה דותן: לאור זה בעצם אתה אומר, האזור שבו ניתן לעשות, 350 דונם ברוטו---
גדעון בר לב: ברוטו, מקווים שיהיה 250 נטו, יהיו בו הרבה גשרים במקומות שנצטרך להגיע, וגם היום על הפרק במועצה הארצית, האזור הזה עומד לרדת, שמאי אסיף, לא מוצא חן בעיניי, הוא לא צמוד דופן, והאזור שדיברנו קודם בכפר סילבר, כרגע, כדי לא לאשר אותו.
גדעון בר לב: כרגע התכנית שלנו ממש---
עמירה דותן: אני כבר התבלבלתי.
עמירה דותן: אנחנו יושבים פה כדי להבין מה לא, או אנחנו יושבים פה כדי להבין מה כן?
גדעון בר לב: אנחנו עוד יכולים אולי להמליץ, זה עוד לא מאושר.
עמירה דותן: בוא נהיה רגע אופרטיביים.
עמירה דותן: מה שלא, אנחנו לא יכולים לעשות כלום.
גדעון בר לב: לא, אנחנו יכולים להמליץ שכן יאשרו, משום שכרגע זה היה בוועדה, שאמרו שזה לא נראה להם צמוד דופן מספיק, ועכשיו עומדים בדיון נוסף לעסוק בו.
ראובן ריבלין: זה סילבר?
עמירה דותן: לא, זה ליד יד מרדכי.
גדעון בר לב: אנחנו כרגע בדיונים קשים להסביר שזה כן צמוד דופן, צמוד דופן לאזור התעשייה פה, ליד מרדכי, ואנחנו רוצים להסביר גם כמה זה חשוב לנו ושיש גם התחייבות שלטונית לאזור הזה, ממנהלת מינהל התכנון הקודמת, גב' דינה רצ'בסקי, שהסכימה לאזור הזה.
גדעון בר לב: אז נכון שבינתיים אנשי התמ"אות הצליחו לקדם את הנושא לפנינו, כי אנחנו כל הזמן תלויים בהרבה גורמים בתכנית שלנו, ולא התקדמנו.
גדעון בר לב: אם היינו מאשרים את זה יומיים קודם, זה לא היה נופל על זה, המגבלות של תמ"א 35.
גדעון בר לב: מה יש לנו יותר קרוב למציאות?
גדעון בר לב: יותר קרוב למציאות יש לנו שני אזורים.
גדעון בר לב: פה, זה כביש 4 וכביש קצ"ה.
גדעון בר לב: בפינה הזאת זה מבקיעים ואזור התעסוקה של מבקיעים, שניתן להם במשבצת כפתרון לחובות בחוף גל, בשעתו, וזה עד היום בתהליכים כמעט סופיים, זה אישור השר ועוד איזה שהוא דבר קטן, בנושא הזה, ומקום שני זה האזור כאן, שהוא צפונית לכביש קצ"ה, צמוד לאזור התעשייה של אשקלון וכאן יש אזור מופר, שמוכנים להציע לנו, אפילו בהמלצת הירוקים, שאנחנו נעשה כאן אזור תעשייה, כי האזור הזה כבר עשו בו כרייה וחציבה, על פי תמ"א 14, וכרו וחצבו ויש בורות ומוכנים שאנחנו את הבורות האלה נעשה.
גדעון בר לב: ..
גדעון בר לב: זה הגיע לוועדה המקומית, הוועדה המקומית החזירו אותנו, אמרה 'תמצאו יותר שטח, השטח שאתם מציעים פה הוא קטן מדי' ואין סיבה שפה לא נמצא יותר.
גדעון בר לב: זה ברוטו 230, אבל נשאר לתעשייה איזה 70, 80 דונם, כי חלק פה, בגלל שלושת הבארות כאן---
עמירה דותן: זה לא מבקיעים, זה לאשקלון.
גדעון בר לב: במבקיעים, נטו, זה גם איזה 100 דונם.
ראובן ריבלין: תראה לי את 41185 במפה הגדולה.
גדעון בר לב: פה, בנקודה הזאת.
ראובן ריבלין: זה עדיין מבקיעים, זה המשך---
גדעון בר לב: כן, זה המשך ממש בכביש הזה.
גדעון בר לב: אנחנו בשעתו גם חשבנו, כאפשרות טובה למִנהלת משותפת בשיתוף פעולה עם אשקלון, כי זה גם צמוד ולא רחוק.
ראובן ריבלין: תסביר לי רק דבר אחד, שאני אבין, מי מציע לכם את כל השטחים, את כל הקוביות האלה?
ראובן ריבלין: המינהל?
גדעון בר לב: לא, לא, זה יוזמות מקומיות.
ראובן ריבלין: זאת אומרת זאת היוזמה התכנונית, שאחרי זה אתם רוצים ליצור את היוזמה התכנונית.