GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30743: למרות פעולות נרחבות שבוצעו במרחבי עימות, בעיקר בצפון אחרי המלחמה, בניית ממ"דים, בניית ממ"דים במודל של מיגון משופר, ייחודי לגבול הצפון – למרות כל המהלכים הגדולים והרבים בהשקעות לא מעטות שנעשו, תחום המיגון הפיזי זה התחום שבו יש מירב הפערים.
30743: כאן אין בשורות גדולות.
30743: יש היום לשליש מהבתים במדינה ממ"דים, לשני שלישים האחרים אין ממ"דים.
30743: תמ"א 38 היתה אמורה ליצור גל של עידוד בניית ממ"דים בבנייה שאין לה, הגל הזה לא קורה, הרשויות מתקשות לנצל את המצוי בתמ"א על מנת לעודד קבלנים להוסיף בנייה, ודרך זה גם לחזק את המבנים.
30743: זה, כמובן, טוב למקרה של רעידות אדמה.
30743: למעט בראשון לציון, שאני יודע שהיא תחת אדוות קלות של תוספות בנייה, אני לא רואה פה שינויים מפליגים.
30743: בתחום הזה, בתחום המיגון המשפחתי, אני לא רואה בשורות.
30743: בתחום המיגון האישי, ב-2 באפריל הממשלה קיבלה החלטה על החזרת ערכות המגן לאזרחים.
30743: מימוש הנושא הזה תלוי בתקציב.
30743: כרגע אין לזה תקציב ל-2009, וחשוב שהוועדה תכיר את הפער הקיים בהקשר הזה.
30743: זה בתשתית המיגון.
זבולון אורלב: הממשלה החליטה להחזיר את ערכות האב"כ?
30743: הממשלה החליטה על החזרת ערכות המגן לאוכלוסייה החל מה-1 בינואר 2009.
30743: כרגע אין לזה תקציב.
זבולון אורלב: עדיין לא סגור תקציב 2009.
מתן וילנאי: אנחנו סוגרים את זה, אני מניח שנבוא עם תוכנית שבסוף ינואר 2009 נתחיל לחלק מסכות.
מתן וילנאי: ייקח שנים לחלק אותם, הכול בשיטה אזרחית, לא כמו שהיה עד עכשיו, וזה יעזוב אותנו בכלל, כפי שאני לא עוסק בטופס 4 של כל בית שנבנה.
מתן וילנאי: תהיה שיטה רגילה כיצד לחלק מסכות לאזרחים, לא פיקוד העורף ולא הצבא, אף אחד מהם לא יעסוק בזה, כפי שאני לא עוסק ברישיון רכב.
30743: דבר נוסף שלא הזכרתי בתחום ההתראה, ואני חייב לפורום.
30743: עד מלחמת לבנון השנייה, כולל המלחמה, במצב של התראה על הדקה לכל תושבי מדינת ישראל, הבנו שהדבר הזה איננו הגיוני, גם האזרחים מבינים שרקטה שנורית למרכז, לוקח לה יותר זמן לעשות את הדרך הזאת מאשר רקטה שנורית על יישובי הצפון, נאמר שהירי מלבנון.
30743: חילקנו את הארץ לרצועות התראה, כאשר באזור הגבול ההתראה היא בין חצי דקה לדקה, וככל שמדרימים משך ההתראה ארוך יותר, ומאפשר לאזרח יותר זמן להגיע למיגון.
זבולון אורלב: מה אתה עושה עם טילים מרצועת עזה?
30743: לרצועת עזה יש הרצועות שלה.
זבולון אורלב: דיברת איתי על 40 קילומטרים.
30743: אני מדבר איתך על הצפון- - - זה איום אחד, אבל זה לא האיום היחיד.
30743: שים לב שסביב רצועת עזה יש שתי רצועות התראה, האחת של 15 שניות והאחת של חצי דקה, בהתאם לטווחי המעוף הנוכחיים של הקטיושות.
30743: מהירי גם מסוריה וגם מלבנון, יש רצועות שיורדות מהצפון אל הדרום.
30743: כרגע, כל עוד הטווחים לא גדולים מדי מרצועת עזה, המפה הזאת נותנת מענה.
30743: מה שחשוב הוא הרעיון מאחורי המפה, שזאת התראה במשך זמן דיפרנציאלי, זה לא היה לפני המלחמה.
30743: מובן שאם הירי מאירן, זה לא משנה, לכל הארץ זה אותו זמן התראה, ובנושא הזה אין הבדל.
30743: מבחינת מדיניות המיגון ערב המלחמה היינו במדיניות מיגון אחידה: היכנסו למקלטים, צאו מהמקלטים.
30743: הבנו שהדבר הזה בלתי הגיוני.
30743: יש סקטורים שונים במשק שחייבים לעבוד, ולכן קבענו מדיניות מיגון דיפרנציאלית.
30743: אנחנו יודעים על בסיס כלי העזר הזה, שניתן לראות בו את הסקטורים השונים של תחבורה, מוסדות בריאות, מפעלים, מוסדות חינוך, מוסדות רווחה וכן הלאה, יש לנו היום כלי משוכלל שיודע לספק מדיניות מיגון דיפרנציאלית לסקטורים השונים.
30743: אני מבין שאני כבר מעורר קוצר רוח מסוים, אז בזה אני אסיים.
30743: מוסדו נוהלי עבודה טובים ואינטנסיביים עם משרדי הממשלה.
30743: הקמנו בפיקוד ענף רשויות ומשרדי ממשלה, שיודע לפעול באופן רציף עם כל משרדי הממשלה.
30743: נדמה לי שרמת התיאום היום היא לאין שיעור טובה יותר וגם שיתוף הפעולה עם המשרדים הוא שיתוף פעולה טוב מאוד ורמת המוכנות להערכתי השתפרה באופן משמעותי.
30743: הכול תלוי בתקציב.
30743: אני לא אכנס פה לתקציב 2009, אבל היכולת לממש את התכנונים ולהכין את העורף, בסופו של דבר היא תלויה במשאבים שיעמדו לרשות הפיקוד לקראת השנה הקרובה.
30743: תודה.
אריה אלדד: שמעתי פה משהו מעודד ומשהו מדאיג מאוד.
אריה אלדד: יש הנחת עבודה שלא יהיה פינוי אוכלוסייה במלחמה הבאה, ואני מברך על כך.
אריה אלדד: מצד שני, שמעתי מסגן השר אמירה שלא יישבו במקלטים.
אריה אלדד: אין דבר כזה.
אריה אלדד: כאשר תרחיש הייחוס הוא אלפי טילים על העורף אין מצב שבו האוכלוסייה באזורים המוכים לא תשב במקלטים.
אריה אלדד: משפחות עם ילדים, מבוגרים, אנשים קשישים, אנשים חולים, לא יכולים בכל פעם שנשמעת האזעקה לרוץ למקלט.
מתן וילנאי: אין מקלט.
אריה אלדד: אם יש ממ"ד, הם ילכו לממ"ד, אם אין, לשני שלישים אין ממ"דים, הם יצטרכו לחפש מקלט, לחלקם יש, לחלקם אין.
אריה אלדד: זה בדיוק מה שהיה במלחמה הקודמת.
אריה אלדד: יכול להיות שהמקלטים יהיו במצב יותר טוב מאשר הם היו, אבל אותם אנשים עם משפחות, עם ילדים, בלילות בוודאי.
מתן וילנאי: בממ"דים.
אריה אלדד: לשני שלישים אין ממ"דים.
מתן וילנאי: זה הכי מוגן שיש.
אריה אלדד: לשני שלישים אין ממ"דים ויש להם מקלט.
מתן וילנאי: אין להם מקלט.
אריה אלדד: לא שמענו כאן שאתם אוטמים את אלפי המקלטים בעורף.
אריה אלדד: להפך, אתם מזרימים מיליונים לטפל במקלטים בעורף.
אריה אלדד: במקלטים האלה יישבו אנשים.
מתן וילנאי: אתה טועה, תיכף אני אסביר.
אריה אלדד: נראה לי שההנחה שאנשים לא יישבו במקלט, אם אין להם משהו יותר טוב בבית שלהם, היא הנחה שאין לה על מה להסתמך.
מתן וילנאי: אין מקלטים.
מתן וילנאי: איפה הם יישנו?
אריה אלדד: עדיין יש אלפי מקלטים.
מתן וילנאי: איפה?
זבולון אורלב: בבניין שלי.
אריה אלדד: בקומה למטה, יש מקומות שיש בהם מקלטים ציבוריים.
אריה אלדד: אני נוסע בערים בישראל, גם סגן השר נוסע, ולפעמים אני רואה מקלטים.
מתן וילנאי: קרית-שמונה זה משהו אחר.
אריה אלדד: זה בסדר שיישבו במקלטים.
אריה אלדד: הלוא אם אין להם משהו יותר טוב, שיישבו במה שיש, בתחתית הבניין, במרתף של הבניין, במקלט ציבורי, מתחת למתנ"ס, איפה שאפשר.
אריה אלדד: במקביל אנחנו שומעים ששנתיים אחרי המלחמה עדיין אין לנו מסמך יחסי גומלין בין הרשויות ואין מסמך חתום שמסדיר, כמו במלחמה שעברה שאמרו שהיה מסמך, הוא לא היה מקובל, הוא לא היה חתום.
אריה אלדד: אם היום, חס וחלילה, מתחילה מלחמה, למרות כל מה שנעשה, מצבנו לא יותר טוב.
מתן וילנאי: בהרבה יותר טוב, במכפלות.
אריה אלדד: שוב יתחילו הקטטות מי אחראי על מה, מי אומר למי, מתי פיקוד העורף יכול לקחת את האחריות מהרשות, מתי היקל"ר תופס פיקוד, מי מפריע לראש הרשות במלחמה לבוא אל ראש היקל"ר ולהגיד לו: מי שמך?
אריה אלדד: זאב (ווה) צוק-רם אמר שאין תשתית נורמטיבית, שלא היתה תשתית נורמטיבית.
אריה אלדד: היא עדיין לא קיימת נכון להיום, כי היא לא חתומה.
אריה אלדד: נורמטיבי זה משהו חתום ומקובל על כולם.
מתן וילנאי: יהיה חוק באפריל 2009.
גיורא גולדברג: אני לא אכנס לפירוט שלב-שלב.
גיורא גולדברג: הדבר הראשון, והעיר על זה מבקר המדינה, הוכן תרחיש ייחוס למשק האזרחי.
גיורא גולדברג: התרחיש הזה נמצא היום בכל משרדי הממשלה, כל משרד ממשלתי מכין היום את תרחיש הייחוס הענפי שעליו הוא מופקד.
גיורא גולדברג: במקביל, וגם זה נובע מהערת מבקר המדינה, לא היו תרחישי ייחוס ברמת הרשות המקומית, מפני שהדבר יותר מורכב.
גיורא גולדברג: קיים היום תרחיש ייחוס לכל מחוז במערך מל"ח, והוא יורד לרמת הרשות המקומית ברזולוציה המתאימה.
גיורא גולדברג: עלה נושא האימונים והתרגילים, ונגע בזה אלוף פיקוד העורף.
גיורא גולדברג: מיד לאחר המלחמה, עוד בשנת 2006, עם סיום הלחימה, בוצעו תרגילים בכל הרשויות המקומיות, ומאז 2007, והתחזית עד סוף 2008, סוף שנה זו, ב-179 רשויות מתוך 253 כבר ייערך אותו אימון משולב בן יומיים עם פיקוד העורף.
גיורא גולדברג: במהלך של קצת יותר משנה למעלה מ-60% מהרשויות המקומיות יעברו אימון משולב דו-יומי.
גיורא גולדברג: יושב פה מנכ"ל עיריית נהריה, הוא יוכל לתת חוות דעת על התרגיל.
גיורא גולדברג: היה חסר לנו בתקופת המלחמה תיק אב או תיק יסוד להפעלת המועצה האזורית בחירום.
גיורא גולדברג: בטרם המלחמה הכינונו, בתיאום עם פיקוד העורף, משרד הפנים ומרכז השלטון המקומי, תיק אב, שזה נקרא "התנ"ך שלפיו הרשות המקומית תתפקד בחירום", זה כלי עזר.
גיורא גולדברג: היה חסר לנו למועצה האזורית, השלמנו את זה, וכיום את כל האימונים אנחנו עושים על אותו בסיס של תיק האב שקיים היום בכל רשות ורשות.
גיורא גולדברג: לקחנו על עצמנו, מיד לאחר המלחמה, ובשנת 2007, לסיים ביקורת של מטה מל"ח ארצי על בסיס אותו צוות קטן שקיים בכל משרדי הממשלה והרשויות הייעודיות, ולכל ביקורת כזאת הופץ דוח מפורט, לאותו מנכ"ל המשרד המדובר, עם מעקב אחר תיקון ליקויים.
גיורא גולדברג: מרכזי הפעלה ברשויות המקומיות, שהוכחו כעקב אכילס, קיבלנו עבורם תקציב בסדר גודל של כ-20 מיליוני שקלים, וסיימנו כמעט לחלוטין.
גיורא גולדברג: ב-172 רשויות מקומיות כבר שדרגנו את מרכזי ההפעלה שלהם.
גיורא גולדברג: השאר בתהליכים טכניים של אספקת עזרים.
גיורא גולדברג: וירדנו לרזולוציות הכי נמוכות שרק אפשר לחשוב.
גיורא גולדברג: אנחנו בליגה אחרת.
גיורא גולדברג: כיום אנחנו בתהליך של שלב ב', לעשות את המדרגה הנוספת.
גיורא גולדברג: קודם כול, יש כלים ראשונים לכל רשות מקומית, לרבות אפילו מחשב שקנינו והעמדנו לרשותם לצורך שליטה וניהול.
גיורא גולדברג: כרגע אנחנו בשלב ב', מתכננים את השלב השני.
גיורא גולדברג: במרבית הרשויות המקומיות הוכנו נוהלי עבודה לחירום.
גיורא גולדברג: מרביתם על בסיס אותו תיק אב שהוכן.
גיורא גולדברג: גילינו מספר רשויות שבהם פעלו בהתנדבות או בתמיכה של גופים מתנדבים, גופים שעסקו בכתיבת נוהל הפעלת הרשות המקומית- - -
זבולון אורלב: מה אתה עושה עם רשות מקומית שלא משתפת פעולה איתך?
זבולון אורלב: האם יש כאלה?
גיורא גולדברג: אפשר לספור אותן על יד אחת.
זבולון אורלב: מה עושים איתן?
גיורא גולדברג: חוקית, אין לי מה לעשות.
זאב צוק-רם: יש אפשרות אחת, לפנות לשר הפנים, שהוא הסמכות הבלעדית להורות לרשויות מה לבצע או להזיז אותן.
זבולון אורלב: עשיתם את זה?
גיורא גולדברג: לא הגענו בחמש השנים האחרונות לרשות מקומית שאינה משתפת פעולה, כי היא מקבלת הכול במתנה.
גיורא גולדברג: כשאמרתי חמש, זה המתנדנדות בכל הארץ.
גיורא גולדברג: אין לנו בעיה כזאת, הם מקבלים הכול בחינם.
גיורא גולדברג: האנשים שלנו היום הם המתווכים בכל חילופי שלטון, בכל החלפת בעל תפקיד.
זבולון אורלב: גם לא ברשויות הערביות.
גיורא גולדברג: גם לא בערביות.
גיורא גולדברג: היה לנו פחד ברשויות הערביות, והיום פועלים אנשי מל"ח באום אל פאחם.
גיורא גולדברג: פעם חשבו שמשום שהם נוסעים ברכב עם מספר צהוב, הם ממס הכנסה, וזרקו עליהם אבנים, אבל זה נגמר.
גיורא גולדברג: היום מקבלים אותם הכי יפה שאפשר.
גיורא גולדברג: אני, כמפקד עורף דרום, הבאתי את סגן שר הביטחון לרהט- - -
אריה אלדד: לא הבנתי את הקטע עם המספר הצהוב.
גיורא גולדברג: 77.
גיורא גולדברג: היה רכב ממשלתי 77, אז חשבו שזה מס הכנסה.
גיורא גולדברג: חברים יקרים, בשנת 1988 ראש עיריית רהט מהתנועה האסלמית שאל למה אין מל"ח ברהט.
זבולון אורלב: אוכלוסיות חלשות.
גיורא גולדברג: עשינו מיפוי של כל האוכלוסיות החלשות.
זבולון אורלב: לא הבנתי מה זה מיפוי של האוכלוסיות החלשות.
גיורא גולדברג: עשינו את זה בשיתוף הרשויות המקומיות.
גיורא גולדברג: לקחנו את כביש עכו-צפת וצפונה ואת חמש המועצות בעוטף עזה, מיפינו את אותן אוכלוסיות שמשרד הרווחה, הרשות המקומית ומשרד הבריאות הגדירו כאוכלוסיות שעלולות להיות לנטל על הרשות המקומית בהתרחש מצב חירום, ועשינו תוכניות לאן לפנות אותן בהתרחש מצב כזה.
גיורא גולדברג: נגעו בזה קודם קודמי.
זבולון אורלב: חלוקת מזון.
גיורא גולדברג: סיכמנו נוהל, וזה בשלבי גיבוש סופיים לפני הצעת החלטה לאותן אוכלוסיות חלשות שיישבו במקלטים באחריות הרשות המקומית.
גיורא גולדברג: מי מביא את המזון?
גיורא גולדברג: לאן מביאים את המזון?
זבולון אורלב: אני מדבר עכשיו על האוכלוסייה הרגילה.
זבולון אורלב: אוכלוסייה רגילה נמצאת בקרית-שמונה כמו במלחמת לבנון השנייה.
זבולון אורלב: איך היא יכולה ללכת לקנות?
זבולון אורלב: היו ימים שלא היתה צפירת הרגעה לצאת מהמקלטים.
אריה אלדד: פעמיים אחרי שתישמע צפירת הרגעה תיפול קטיושה ו- - -
זבולון אורלב: זה לא רק מזון, זה גם תרופות, הוא גם צריך ללכת לבנק להוציא את הכסף כדי שהוא יוכל ללכת לקנות את המזון.
זבולון אורלב: חבר'ה, זה כל שגרת החיים.
30743: כל הרעיון של מתן התראה נועד להביא לידי כך שהאזרח לא יהיה פסיבי, כמעין חפץ המוטל במקלט.
30743: אין דבר הרסני, זה בדוק באין-ספור מחקרים בארץ- - -
זבולון אורלב: אני לא אוהב את המשלים האלה, אני אגיד לך את האמת.
זבולון אורלב: אזרח שיושב בגלל מחדלים שלנו במקלט בקרית-שמונה 33 יום, והוא לא יכול לצאת, הוא לא חפץ.
30743: זה מה שאני אומר, אני לא בא בטענות לאזרח.
זבולון אורלב: סליחה שאני מעיר לך הערה של מורה.
זבולון אורלב: הניסוח שלך הוא ניסוח לא מכובד כלפי האזרח.
אריה אלדד: האלוף גולן, יש צפירה, מי שיכול יורד למקלט, אחרי עשר דקות יש הרגעה ואנשים יוצאים החוצה.
אריה אלדד: כעבור חמש דקות, יש לכם אינדיקציה ששוב יורים.
אריה אלדד: אתם מפעילים שוב אזעקה ואנשים חוזרים למקלט.
אריה אלדד: אחרי עשר דקות שחררתם אותם מהמקלט.
אריה אלדד: אחרי רבע שעה שוב יש לכם אינדיקציה שהולכים לירות טילים, אתם מפעילים אזעקה.
אריה אלדד: הלוא בפעם הרביעית אנשים לא ייצאו.
30743: כבר ננזפתי על ידי יושב-ראש הוועדה שאני מדבר באופן לא מכובד אל האזרחים, ואין לי הזדמנות להשיב.
30743: תנו לי רגע להסביר.
זבולון אורלב: האלוף גולן, קודם כול, לא ננזפת.
זבולון אורלב: יש הבדל בתיק אישי בין נזיפה להערה.
זבולון אורלב: אני בטוח שלא התכוונת לרע.
30743: ברשותכם, אני רוצה להרחיב בעניין.
30743: קרית-שמונה הרי זה המודל של האזרחים שיושבים במקלטים.
30743: הלכתי ובדקתי את הנתונים כהווייתם, מה היה באמת בקרית-שמונה.
30743: בקרית-שמונה, בעשרת הימים הראשונים בקושי נפלו קטיושות.
30743: החזקנו אזרחים במקלטים לשווא.
30743: אני רוצה שיובן מה זה עושה לאזרחים.
30743: לא שלא יכול להיות יום כזה, לא שלא יכול להיות לילה נורא, לא שלא יכולים להיות יומיים-שלושה קשים, אבל להגיע למצב שסוגרים אזרחים 30 יום במקלט, אין לזה הצדקה, וזה מחדל שלנו, לא של האזרח.
30743: אין לי שום טענה לאזרח, ההפך.
30743: אם יש לי טענה אליו, שהוא עשה מה שאמרו לו.
30743: זאת הטענה היחידה.
30743: לאזרחים זאת תעודת כבוד, אלה שנשארו שם והחליטו שבתנאים הקשים האלה הם שורדים.
30743: הטענה היא כלפינו עצמנו, ואם השתמע מדברי אחרת, אני רוצה להסיר את העניין הזה.
30743: אנחנו צריכים להבין שלקחת אזרחים, אני לא מדבר על מוגבלים, אני לא מדבר על אוכלוסיות חלשות, לקחת אזרח רגיל ולהפוך אותו לפסיבי לחלוטין, אתה פוגע בכושר העמידה שלו.
30743: אתה לא מחזק אותו, אתה מחליש אותו.
30743: וזאת ההבנה שעליה רומז סגן שר הביטחון כל העת.
30743: אנחנו מבינים היום שבעזרת מערכת ההתראה, שהיא המשוכללת בעולם, באחריות- - -
זבולון אורלב: ספרת כמה קטיושות נפלו על קרית-שמונה?
30743: כן, יום-יום.
זבולון אורלב: למעלה מ-1,000?
פיני קבלו: היו ימים שנפלו קרוב ל-100 טילים.
אריה אלדד: אתה לא יכול להוציא אותם ולהכניס אותם.
30743: אתה צודק, אבל אין שום סיבה- - -
זבולון אורלב: אתה רוצה להגיד לי שבתרחיש שלך, בכל מלחמה ובכל מצב, אתה נערך לזה שאזרח יוכל ללכת לבנק להוציא את הכסף, יוכל ללכת לסופרמרקט לקנות את המזון, יוכל ללכת לבית המרקחת לקנות את התרופה, המקלט שלו בקומת הקרקע, והוא גר בקומה הרביעית בקרית-שמונה, הוא יוכל לעלות הביתה עם הילדים ושם לבשל?
זבולון אורלב: בתרחיש של 1,000 קטיושות, ואמרת שעשרה ימים כמעט לא נפלו, על 23 ימים, אני חושב שאריה אלדד צודק, הוא לא ייצא וייכנס כל הזמן.
מתן וילנאי: כמה קטיושות נפלו ליום, 50?
זבולון אורלב: אני מדבר על 12 שעות היום.
מתן וילנאי: 50 ביום על קרית-שמונה.
מתן וילנאי: כמה בשעה?
זבולון אורלב: תעשה חשבון לחלק ל-12.
זבולון אורלב: שלוש בשעה.
זבולון אורלב: האזרח לא יודע איפה זה ייפול.
מתן וילנאי: אזורי הצפירה יחלקו את העיר לאזורים.
מתן וילנאי: הוא מדבר איתך על 180 אזורי צפירה.
זבולון אורלב: בקרית-שמונה אתה יכול להפעיל באזור אחד, ושלא ישמעו באזור השני?
מתן וילנאי: התשובה היא כן.
30743: חברים, ברשותכם אני אשיב על העניין הזה, כיוון שעשיתי על זה שיעורי בית.
30743: גם כשבודקים את היום הכי קשה בקרית-שמונה, זה יום שנפלו בעיר 49 קטיושות, זה בדוק.
מתן וילנאי: כמה ימים כאלה היו?
30743: חמישה ימים.
30743: גם כשאתה בודק את זה לפי שעות, אתה רואה שהיו ארבע שעות בעייתיות ביום.
30743: כשיש התראה, האם יש הצדקה להחזיק אנשים 24 שעות ביממה?
זבולון אורלב: אתה לא מבין שהוא מפחד ללכת לבנק 20 דקות, שיכול להיות שבאמצע זה יתפוס אותו.
30743: זה בדיוק העניין.
30743: כשאתה מסתכל מה קרה במלחמה, אתה רואה שיש היגיון בשיגעון, יש דפוסי ירי.
30743: למשל, לא היה בכלל ירי בלילה.
30743: אחרי ניסיון של שבוע, שמונה ותשעה ימים, היה צריך להגיד לאזרחים לפחות בלילה לצאת מהמקלטים.
30743: יותר מזה, בבליץ על לונדון, שנהרגו 51,000 איש, לא החזיקו אנשים במשך יממות במקלטים.
30743: החזיקו אותם בלילה ושחררו אותם ביום.
זבולון אורלב: אני לא יודע מה העוצמה של הפצצות שנפלו על לונדון.
גיורא גולדברג: אנחנו בתהליך סיום עבודת מטה לעוד ארבע רשויות ייעודיות במערך מל"ח שלא היו קודם המלחמה, ועל חלקן העיר מבקר המדינה.
גיורא גולדברג: ברמת רשות ייעודית למשרד האוצר כבר יש הסכמה סופית.
זבולון אורלב: בכמה משרדי ממשלה עדיין אין רשויות ייעודיות?
גיורא גולדברג: יש משרדים שהרשויות הייעודיות בהן הן שוליות, למשל, משרד הגמלאים, ואינני מזלזל בעניין, אנחנו במגעים איתם.
גיורא גולדברג: עוד לא ציינתי את זה, כי התהליך עוד לא הבשיל.
גיורא גולדברג: בארבעה משרדים הבשילו התהליכים לקראת כינון רשויות.
זבולון אורלב: יש כ-20 משרדי ממשלה.
זבולון אורלב: רק בארבעה סיימת?
גיורא גולדברג: יש יותר מ-20.
גיורא גולדברג: במשרד המשפטים עוד אין רשות ייעודית, במשרד החוץ ובמשרד הגמלאים והספורט.
גיורא גולדברג: אלה ארבעת המשרדים שאין, והמגעים בראשיתם.
גיורא גולדברג: אנחנו לא מתכוננים רק לאירוע שאולי תהיה מלחמה נוספת- - -
זבולון אורלב: גם לרעידות אדמה.
זבולון אורלב: תמשיך הלאה.
גיורא גולדברג: הכינונו תיקי אב גם לרעידות אדמה וגם להתפרצות של שפעת פנדמית, והורדנו אותם עד לרמת הרשות המקומית, ואנחנו מתרגלים אותם בעניין.
גיורא גולדברג: יישובי עוטף עזה, נגעו בזה קודם מפקד פיקוד העורף וסגן השר, אני לא ארחיב.
גיורא גולדברג: אנחנו שם קשורים עם אשקלון ושדרות עד הסוף.
גיורא גולדברג: עלה לקח חשוב מאוד, וזה נוהל ריתוק כוח-אדם ברשות המקומית.
גיורא גולדברג: קיימנו השתלמויות בכל הרשויות המקומיות בצפון.
זבולון אורלב: מי הסמכות המרתקת?
גיורא גולדברג: שר התמ"ת, באמצעות סמנכ"ל בכיר לכוח-אדם במשרד התמ"ת.
זבולון אורלב: פז.
גיורא גולדברג: אלי פז.
זבולון אורלב: לרתק עובד מסוים ברשות מקומית, זה צריך להגיע לאלי פז?
גיורא גולדברג: כן, אבל הטכניקה שונתה.
גיורא גולדברג: היום, בהתרחש מצב חירום, במקום שראש הרשות יבקש לרתק את אנשיו, הוא יקבל צו ריתוק יזום, הוא ירתק את כל אנשיו, ותוך יומיים-שלושה, כשיתבהר המצב, הוא יוכל לשחרר אנשים מאותו ריתוק.
גיורא גולדברג: כדי למנוע את התהליך של פנייה לאלי פז ודיון וכן הלאה, קודם כול ראש הרשות יקבל צו ריתוק קולקטיבי לכל העובדים, ואחר כך הוא יוכל לשחרר בהדרגה את אותם אלה "הבלתי חיוניים".
גיורא גולדברג: נגעו בתרגיל העורף הלאומי וכל נושא החקיקה במסגרת חוק העורף.
גיורא גולדברג: תודה רבה.
זבולון אורלב: האלוף גולן, לסוגיית החומרים המסוכנים לא התייחסת.
מתן וילנאי: יש המשרד להגנת הסביבה, הוא עוסק בזה בשגרה ובחירום.
זאב צוק-רם: אני התייחסתי.
זבולון אורלב: חומרים מסוכנים זה לא שייך לפיקוד העורף?
מתן וילנאי: קשור.
מתן וילנאי: הכול קשור.
מתן וילנאי: ככלל, זה המשרד להגנת הסביבה בשגרה ובחירום כאחד.
זבולון אורלב: לא אלוף פיקוד העורף קובע את המיגון למיכל האמוניה, אלא המשרד להגנת הסביבה קובע את המיגון?
מתן וילנאי: לא, זו סמכות אלוף הפיקוד.
30743: סטנדרט מיגון זה רק פיקוד העורף.
מתן וילנאי: כל מה שקשור למיגון במדינה זה פיקוד העורף.
זבולון אורלב: אני אתן מילה אחת ליוסי הירש ממשרד מבקר המדינה בסוגיה הזאת של חומרים מסוכנים.
יוסי הירש: יש פה בעיה בתיאום בין פיקוד העורף לבין המשרד להגנת הסביבה.
יוסי הירש: הצבענו על זה בדוח שלנו.
יוסי הירש: גם בשנת 2003 היתה בעיה, שזה בא לידי ביטוי במלחמה עצמה.
יוסי הירש: עקבתי אחרי הדיווח של מר צוק.
יוסי הירש: רשמתי לעצמי את הדברים, כי הבעיה לא היתה בהחלטות.
יוסי הירש: קיימת החלטה עוד מספטמבר 1993, שקבעה את המשרד להגנת הסביבה כמנחה לאומי, אבל הצדדים לא קיבלו עליהם את מרות המשרד להגנת הסביבה.
יוסי הירש: זה לא קרה לאורך כל השנים, למרות שהתקבלה שורה של החלטות.
יוסי הירש: אני כאן קורא את מה שמר צוק אמר.
יוסי הירש: הוא אמר שבתוך המשרד להגנת הסביבה יש ועדה מייעצת מקצועית שהיא תהיה מנחה לאומי.
יוסי הירש: זאת אומרת, לכאורה, אם הבנתי נכון, יש פיחות גם בהחלטות.
יוסי הירש: היום תהיה ועדה מייעצת.
יוסי הירש: האם ירדו מהמושג של מנחה לאומי שגם אז זה היה על הנייר?
זאב צוק-רם: לא ירדו.
זאב צוק-רם: החלטת הממשלה ב/5 מ-2003 קבעה ש"השר להגנת הסביבה הוא המנחה הלאומי בכל מה שקשור בביטחון ובאבטחה לעניין החומרים המסוכנים", אני ממש מצטט.
זאב צוק-רם: עכשיו נקבע פורום בתוך המשרד להגנת הסביבה שמכיל את כלל הגופים כמו משטרת ישראל, פיקוד העורף, משרדי ממשלה אחראים, רשויות ועוד רשימה ארוכה, שהם גוף מייעץ לשר להגנת הסביבה שהוא עדיין נשאר המנחה הלאומי.
זאב צוק-רם: לא הורידו מאחריותו.
זבולון אורלב: מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, חיים פיאלקוף.
חיים פיאלקוף: אנחנו פועלים במסגרת החלטת ממשלה 3192, כרגע פרסמנו מכרזים בגין כ-2,100 יחידות דיור, יש מכרזים בגין עוד 600 יחידות דיור נוספות, שכרגע נמצאים באוויר.
חיים פיאלקוף: יש קבלנים שיתחילו לפעול, הם משלימים את עבודות התכנון.
חיים פיאלקוף: בחלק מהיישובים כבר התחילו את החישוף.
חיים פיאלקוף: בנוסף אפשרנו, בהמשך להמלצה שלך באחת מהישיבות הקודמות, מסלול של ביצוע עצמי.
חיים פיאלקוף: הקמנו מינהלת של חברת עמיגור.
חיים פיאלקוף: יושב כאן המנכ"ל, יובל פרנקל, שזאת חברה שהקימה מינהלת במשרד.
חיים פיאלקוף: יושב כאן המנכ"ל, יובל פרנקל.
חיים פיאלקוף: ביקרו יותר מ-1,000 משפחות לקבל מידע לגבי האופציות.
חיים פיאלקוף: יש כ-100 משפחות שכבר חתמו חוזים, וחלקן כבר הגישו בקשות להיתר.
חיים פיאלקוף: תגברנו את הרשות המקומית, את מהנדס העיר, כדי לטפל- - -
זבולון אורלב: מה לוח-הזמנים לסיום העבודות?
זבולון אורלב: מתי האזרחים בשדרות יוכלו להיות בטוחים שהמיגון שאתם מבצעים יהיה מושלם?
חיים פיאלקוף: זמן הביצוע הוא שמונה חודשים לגבי המנה הראשונה של ה-100, ואחר כך, מדי שבועיים, עוד עשר נוספות.
זבולון אורלב: בחודש 20?
חיים פיאלקוף: חילקנו את זה למנות.
זבולון אורלב: אתה צריך להקים מעל 2,000.
חיים פיאלקוף: אנחנו עובדים במקביל ב-14 מתחמים שונים.
חיים פיאלקוף: חילקנו את זה כדי להגיע ליתרונות לגודל.
חיים פיאלקוף: מצד שני, לאפשר פריסה ועבודה במקביל כמה שאפשר.
חיים פיאלקוף: הגדלנו מתחמים גם בשדרות וגם במגזר הכפרי.
חיים פיאלקוף: יש כרגע קבלנים שזכו ב-14 מתחמים, ויש עוד שלושה באוויר.
זבולון אורלב: אני חוזר לשאלתי.
זבולון אורלב: מתי התושבים מקבלים את חדרי המיגון?
חיים פיאלקוף: חלקם מתחילים לקבל בתוך שמונה חודשים מהזכייה במרכז, כלומר, חלק מהם יתחילו להיכנס- - -
זבולון אורלב: מתי הזכייה במכרז?
חיים פיאלקוף: מדובר ב-14 מתחמים, חלק בחודש יוני, חלק עכשיו, ויש כאלה שרק בחודש הבא, מכיוון שעל חלק יש מכרזים חוזרים.
זבולון אורלב: בערך עוד כשמונה חודשים ייכנסו הראשונים.
זבולון אורלב: והאחרונים מתי ייכנסו לחדרי המיגון?
חיים פיאלקוף: יש מכרזים שעוד לא פרסמנו.
חיים פיאלקוף: האחרונים באוקטובר 2009.
זבולון אורלב: זה עוד שנה ושלושה חודשים.
זבולון אורלב: הראשונים בתוך שמונה חודשים, והאחרונים בתוך 15 חודשים.
חיים פיאלקוף: הם יוכלו להיכנס קצת לפני, אולי חודשיים לפני, אבל העבודה של החזרת התשתיות והמצב לקדמותו מסתיימת קצת אחרי זה.
זבולון אורלב: יש תקציב, והתקציב סודר?
חיים פיאלקוף: התקציב סודר.
זבולון אורלב: קראנו בעיתונים שיש בעיה עם התקצוב של המיגון.
חיים פיאלקוף: הממשלה הקצתה 327 מיליוני שקלים.
חיים פיאלקוף: אנחנו עובדים.
חיים פיאלקוף: מקור המידע לא נכון.
חיים פיאלקוף: אנחנו מקדמים תכנון מפורט מקדים לכלל היישובים שנמצאים בטווח של 4.5 קילומטרים, מדובר בתוספת של עוד כ-4,500 עד 4,700 יחידות דיור נוספות.
חיים פיאלקוף: אם וכאשר תתקבל החלטה מלאה או חלקית להתחיל לפעול במיגון היישובים הנוספים, נהיה ערוכים מבחינה תכנונית וגם מבחינת המכרזים לפרסם מכרזים נוספים לביצוע.
זבולון אורלב: בכל מקרה זה ייקח עוד פעם בין שמונה חודשים ל-15 חודשים.
מיכאל איתן: יש שם גם מבני ציבור?
חיים פיאלקוף: על-פי החלטת הממשלה אנחנו אחראים על יחידות המגורים בלבד.
חיים פיאלקוף: כרגע מדובר על היקף של כ-3,000 יחידות דיור.
זבולון אורלב: מי אחראי על המיגון הציבורי, למשל בתי ספר?
מתן וילנאי: משרד החינוך.
זבולון אורלב: מי אחראי על יתר המבנים הציבוריים, מתנ"סים, טיפות חלב, מעונות יום, בתי כנסת, סינימטק וכדומה?
חיים פיאלקוף: למיטב ידיעתי, אין החלטת ממשלה למגן מוסדות אלה.
מתן וילנאי: יש החלטה על מוסדות ציבור, ואת הקריטריונים קובע פיקוד העורף.
זבולון אורלב: מוסדות ציבור, זה רק מוסדות חינוך חובה.
מתן וילנאי: מה פתאום, יש מוסדות כאלה ואחרים.
מתן וילנאי: יש מועדוני נוער, מועדוני זקנים.
זבולון אורלב: אמרתם שעל זה אין החלטה.
זבולון אורלב: מה ההבדל בין מועדון לנוער לבין מתנ"ס?
מתן וילנאי: אין הבדל.
מתן וילנאי: צריך את זה למגן ואת זה למגן.
זבולון אורלב: יש החלטת ממשלה?
מתן וילנאי: יש החלטה על מיגון מוסדות ציבור.
מתן וילנאי: יש רשימה של מוסדות, פיקוד העורף קובע את הקריטריונים, משרד הביטחון מבצע את העבודה.
זבולון אורלב: מישהו יכול לתת תמונת מצב?
מתן וילנאי: יש לנו תמונה מפורטת.
יובל פרנקל: עלה בוועדה לגבי אלה שבנו בשנתיים-שלוש האחרונות, גם לגביהם יש החלטה לשלם עבור הבנייה, בתנאים שהם בנו על-פי הוראות פיקוד העורף כדין, וזאת היתה שאלה באחת הוועדות הקודמות.
זבולון אורלב: אם הם לא בנו, עכשיו תבנו להם מחדש.
יובל פרנקל: אני מניח שרובם בנו כדין, וצריך יהיה רק לשלם.
פיני קבלו: רציתי להתייחס יותר לצפון.
פיני קבלו: אני מודה שיש עבודת מטה בראשותו של סגן השר, ונציגים שלנו משתפים פעולה, אבל יש לי פה התכתבות לא קצרה של יושב-ראש הפורום, שלא היה יכול להגיע היום, מר שלמה בוחבוט.
פיני קבלו: הוא מציין כאן שהדברים לא מתקדמים כמו שהובטח להם, וגם הנושא של המקלטים לא מתבצע הלכה למעשה.
פיני קבלו: גם אני עשיתי בדיקה לפני שהגעתי לכאן, ולמשל, במגזר הערבי ובמגזר הדרוזי כמעט לא היתה כניסה להתחיל לדבר על מקלוט או לבנות מקלטים או לשפץ מקלטים.
פיני קבלו: כמעט לא היתה דריכת רגל ביישובים האלה.
פיני קבלו: לגבי חלוקת מזון יש התקדמות.
פיני קבלו: אני סמנכ"ל הרווחה, ישבו איתנו במשרד הרווחה ודיברו איתנו על סידור לחלוקת מזון וגם פינוי אותה אוכלוסייה נזקקת שאין לה יכולת להישאר באותם מקומות, והיא הופכת לנטל על היישובים.
פיני קבלו: בדיון הקודם נאמר שחלוקת המזון תתבצע על ידי צה"ל, ופה שמעתי בגמגום שעדיין לא הוחלט מי יבצע את חלוקת המזון באותם יישובים שבפעם שעברה עמותות נכנסו ועובדים סוציאליים עשו את העבודה, ולא הצליחו להתפנות כדי לטפל בעבודה הממשית מול משפחות שהיו זקוקות לאותם עובדים סוציאליים.
פיני קבלו: כפי שנאמר כאן, השהות הממושכת במקלטים לא היתה צריכה להיות, אבל באווירה שאתה יושב בצפון, וצה"ל פועל מתוך היישובים כמו מקרית-שמונה, ואתה שומע את הדי הפצצות כל הזמן, אני מניח שיש אוכלוסיות חלשות, ולאוכלוסיות החלשות האלה צפויה שהייה ממושכת במקלטים.
פיני קבלו: במקלטים עד לרגע זה לא נעשה דבר על מנת שאנשים יוכלו לשהות בהם שהייה ממושכת, אלא לכניסות קצרות ויציאה מהם, ולא לשהות ממושכת.
פיני קבלו: כמובן, שבחלק המערבי, נמצא פה מנכ"ל עיריית נהריה, שם כרגע החלו, לאחר שסיימו באזור קרית-שמונה, בשלומי ולכיוון נהרייה, החלו לטפל עכשיו בחלק השני של המקלטים, שחלק גדול מאותם שיפוצים נעשו על ידי תרומות, אם זה קרן ידידות ותרומות.
פיני קבלו: לגבי תפקוד ראשי הרשויות.