GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי אביטל: אני רוצה שמנהל המשטרה הירוקה, אם הוא רוצה לפטר עובד שלו, שלא בקיא, לא טוב מספיק, שהוא יוכל לעשות את זה.
שי אביטל: לגבי ההתקדמות.
שי אביטל: אנחנו משנים עכשיו, בצוות שעובד במשרד, את שיטות העבודה של המשרד.
שי אביטל: אנחנו מכניסים יותר עצמאות למחוזות באמצעות עורכי הדין, כדי שהמעגלים האלה יהיו מעגלים קצרים, כדי לצמצם את לוחות הזמנים.
שי אביטל: בחצי השנה הראשונה הם יעבדו רק בנושא המשפט המינהלי, נבדוק את זה גם לגבי המשפט הפלילי.
שי אביטל: אנחנו בוחנים בימים אלה הבאה של עורך-דין בכיר מאוד, שיוכל לתת סיוע לעורכי הדין היותר צעירים בנושא המשפט פלילי במשרד.
שי אביטל: אנחנו רוצים לבחון את נושא בית משפט ירוק.
שי אביטל: זה נכון שבין התלונות לבין המשפט לוקח יותר מדי זמן.
שי אביטל: יצרנו קשר עם עורכת הדין אורית צאן לגבי המשפט האזרחי בנושא האסבסט, כפי שדווח לי היועצת המשפטית מנסה לקדם את הנושא של התביעות האזרחיות עם עורכת-הדין אורית צאן, שכרגע היא עובדת איתי, אפילו בצמוד, בנושא האזבסט.
שי אביטל: חבר הכנסת אורלב, דיברו כאן הרבה על נאמני ניקיון, זה חשוב.
שי אביטל: יש לנו קושי להתמודד עם עבריינים מקצועניים רציניים, שיודעים להתל בנו.
שי אביטל: אני אביא את הדוגמה על אותו הר בכביש שש, הר הזבל שמתרומם מול כוכב יאיר.
זבולון אורלב: בצד המערבי של הכביש?
שי אביטל: בצד המזרחי של הכביש.
שי אביטל: ידינו כבולות, מפני שאנחנו לא יכולים להשתמש בחלק מחוקי התכנון והבנייה.
שי אביטל: ידינו כבולות מפני שבין היתר יש לנו קושי להעמיד לדין עבריינים מתוחכמים.
שי אביטל: לפני שבועיים, בצו סגירה מינהלי, בית משפט השלום סגר את הר הזבל בכפר ברא, שופט מחוזי אישר את הפתיחה למרות החומרים המסוכנים שיש במקום.
שי אביטל: בכל הנושא הזה אנחנו צריכים להמשיך לעשות עבודה שיטתית.
שי אביטל: ההצעה שלכם תיבדק, נבדוק אותה בצורה רצינית.
שי אביטל: ברור לנו שאנחנו לא יכולים להסתפק במצב הנוכחי.
שי אביטל: השר ואני היינו בגליל, שנינו ביחד וגם כל אחד לחוד בתחום אחר.
שי אביטל: יש לנו בעיה במגזר המיעוטים במדינת ישראל לגבי אכיפת החוק.
שי אביטל: היא קשורה לנושא איכות הסביבה, אבל איכות הסביבה זה רק סימפטום לאי עמידה בחוקי מדינת ישראל.
שי אביטל: למשל, ביוב זורם מדיר אל אסד.
שי אביטל: אני חושב שזה מצריך דיון וכניסה מעמיקה מאוד.
שי אביטל: ראשי רשויות מסוימים, אין להם מה לעשות עם זה.
שי אביטל: אנחנו מנקים במע'ר, אנחנו מנקים באבו סנאן בצווי ניקוי, אני לא בטוח שהם יצליחו להחזיר את כפל התשלום.
שי אביטל: חלק גדול מהעבריינות הסביבתית שאני מזהה בשטח נובעת מזה שראשי מועצות של מגזר המיעוטים לא מצליחים להשליט את המשטר ברשויות שלהם.
גדעון עזרא: קודם כול, אני מודה לך על הדיון.
גדעון עזרא: יש לי ביקורת חריפה על ביקורת המדינה, לא רק על זה שלא ראיינתם, אלא כאשר המשרד שלח את התגובות שלו אליכם, לא שיניתם שום דבר.
גדעון עזרא: כלום לא השתנה.
גדעון עזרא: תרשי לי.
גדעון עזרא: רוח הדברים מהדוח שלכם, שהמשרד מתפקד לא טוב, משרד גרוע, משרד שלא יודע מה הוא עושה.
גדעון עזרא: במקום לבוא ולהגיד איזה מילה טובה חס וחלילה, לא להגיד שהדברים ראויים, הס מלהזכיר.
גדעון עזרא: רק מצליפים באנשים שעובדים קשה, עם חוסר יכולות עם הרבה בעיות שיש.
גדעון עזרא: עבדתי בארגונים אחרים, עבדתי במשרדים אחרים, לא ראיתי התייחסות כזאת למשרד, גם בעזרתה האדיבה של ציפי איסר, שעוזרת להצליף במשרד הזה.
גדעון עזרא: זה חייב להיפסק.
גדעון עזרא: אני כשר אגן על המשרד הזה, ואני מבקש מכם שתעזרו למשרד הזה למלא את המשימות שלו, אם ארגון כמו הארגון של ציפי איסר לא עושה את הדברים הללו.
גדעון עזרא: אני מסכים עם הרבה דברים שנאמרים.
גדעון עזרא: כל הערה והערה שלכם ניקח ברצינות אם נעשית מטעמים נקיים.
גדעון עזרא: לגבי האוצר, זאת מדיניות לא רק כלפי המשרד להגנת הסביבה.
גדעון עזרא: הקצב של הדברים שבהם נעשים דברים בנציבות.
גדעון עזרא: אם הייתי פועל בקצב של הנציבות, לא היה לי גובה גם עשר שנים.
מוטי אהרוני: אני דוחה את זה, ואני אגיד לך גם למה.
גדעון עזרא: כל אחד מהיושבים כאן יודע, מאנשי משרדי ולא מאנשי משרדי, כששואלים אותי שאלה ומבקשים בקשה, אני עונה מיד.
גדעון עזרא: כאן יש תופעה מוזרה של משרד נציבות שירות המדינה, שלא עונה.
גדעון עזרא: שלחתי לנציב מכתב לפני שבועיים כמדומני, שאני מבקש להעיף אדם, אפילו לא קיבלתי תשובה.
גדעון עזרא: סלח לי, כך לא עובדים.
גדעון עזרא: ציפי איסר יודעת שכאשר היא פונה אלי, היא מקבלת תשובה באותו יום.
מוטי אהרוני: אני דוחה את זה מסיבה פשוטה.
מוטי אהרוני: הסמנכ"ל שלך פה, ויגיד לך הסמנכ"ל שכל ישיבה אנחנו סוגרים דברים.
גדעון עזרא: ידידי, לא צריך לעשות ישיבה.
גדעון עזרא: אם אני מקבל תקן מהאוצר, אני לא צריך לעשות איתך ישיבה.
גדעון עזרא: תן לי אישור לגייס את האיש כמה שיותר מהר.
גדעון עזרא: לא יכול להיות שאני אחכה שנה וחצי.
גדעון עזרא: שנה וחצי מאז שקיבלתי את אישור הגיוס, ועד היום אין לי אישור גיוס ממך.
גדעון עזרא: כל אחד שמקבל תשובה, חייב לענות.
גדעון עזרא: אני לא יודע מה דעת מבקר המדינה, אבל על פניות ציבור אני צריך לענות בתוך חודש ולכם, חודשים לוקח לתת תשובה.
גדעון עזרא: בתוך הממשלה צריך לעשות סדר בעניינים האלה, לתת תשובות כהלכה.
זבולון אורלב: הואיל ומשרד מבקר המדינה הותקף, אני חייב למען האיזון לאפשר לו להגיב.
חנה יזרעלוביץ: לעניין תהליכי העבודה.
חנה יזרעלוביץ: אנחנו עובדים מול הדרגים המקצועיים הבכירים ביותר, מודיעים על הביקורת למנכ"ל, מנהלים ראיונות, בעיקר אוספים תיעוד, מעבירים את ממצאי הביקורת למנכ"ל, מקבלים את התשובה מהמנכ"ל, במקרים מסוימים המנכ"ל מעביר גם העתק לשר.
חנה יזרעלוביץ: אלה תהליכי העבודה של משרד מבקר המדינה.
חנה יזרעלוביץ: אני עובדת ותיקה מאוד במשרד מבקר המדינה, אין דוח אחד שלא שונו בו עובדות בעקבות הערות של הגוף המבוקר.
חנה יזרעלוביץ: אנחנו לוקחים לתשומת לבנו, מעיינים בתשובות, בודקים אותן מחדש, יושבים עם יחידת הביקורת הפנימית, ושוב עם הגופים המבוקרים, ומשנים את הממצאים שלנו, כאשר יש מקום לשנות אותם.
חנה יזרעלוביץ: השר חזר ואמר שאנחנו לא מבחינים בין קלה לחמורה, ולא כך הוא.
חנה יזרעלוביץ: הבחנו בדוח בין קנסות, וכמובן שלעבירות חמורות לא ניתנות קנסות, לבין חקירות בעבירות יותר חמורות.
חנה יזרעלוביץ: זאת הבחנה אחת שעשינו לאורך כל הדרך.
זבולון אורלב: תקשיב.
גדעון עזרא: היא אומרת עובדה לא נכונה.
זבולון אורלב: גם אם אתה חושב שהיא אומרת עובדה לא נכונה, אתה חייב להקשיב.
גדעון עזרא: אי אפשר לדייק בדברים האלה?
זבולון אורלב: סלח לי, אדוני.
זבולון אורלב: אתה לא יכול לסתום פה, היא באמצע משפט.
זבולון אורלב: אתה רוצה, תעיר אחרי זה.
גדעון עזרא: אין קנסות על דוחות חמורים?
גדעון עזרא: על מה את מדברת?
זבולון אורלב: היא אמרה שעשו שתי הבחנות, בין קנסות לבין משפטים.
חנה יזרעלוביץ: בשולי הדברים אני תמהה על ההתקפה החמורה עלינו.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה, ברשותכם.
זבולון אורלב: כאמור כבר הדלפתי לכם שביקשתי מדב חנין, תוך כדי הדיבור, מאחר שהוא חבר כנסת מוביל.
זבולון אורלב: חילוקי הדעות הפוליטיים בינינו ידועים, אני לא חשוד כדוברו, אבל בכמה שדולות אנחנו נמצאים ביחד, בין היתר בשדולה הירוקה, וביקשתי ממנו לסייע בידי, תוך כדי הדיון, לנסות ולנסח את סיכום הדיון.
זבולון אורלב: אני מציע את הסיכום הבא, אם יש הערות, אני תמיד מוכן לשמוע.
זבולון אורלב: דבר ראשון, שהוא אצלנו בדרך כלל קבוע.
זבולון אורלב: הוועדה מאשרת את ממצאי דוח מבקר המדינה בעניין אכיפה סביבתית ואת המלצותיו.
זבולון אורלב: דבר שני.
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את דיווחי המשרד להגנת הסביבה, שלפיו תוקנו הליקויים.
זבולון אורלב: עם זאת, יש עדיין ליקויים משמעותיים הדורשים תיקון, והוועדה דורשת ותובעת את המשך תיקונם.
זבולון אורלב: בעקבות הדיון בדוח מבקר המדינה בעניין אכיפה סביבתית ודיווחי המשרד, הוועדה קובעת כי היעדר אכיפה הוא צוואר בקבוק מסוכן בהתמודדות עם האיומים לסביבה ולבריאות הציבור.
זבולון אורלב: דבר רביעי.
זבולון אורלב: נדרשת תוכנית כוללת של הגברת האכיפה הסביבתית בישראל, כך שהעיקרון המזהם – משלם, ימומש במציאות, ועבריינים ייענשו על פגיעות בסביבה ובבריאות.
זבולון אורלב: דבר חמישי.
זבולון אורלב: היעדר אכיפה סביבתית גורם גם נזק כלכלי כבד למשק הלאומי.
זבולון אורלב: התשלום עבור אכיפה סביבתית הוא מזערי ביחס לנזקים מאי אכיפה.
זבולון אורלב: דבר ששי.
זבולון אורלב: הוועדה רואה בדאגה את מהלכי ההפרטה של האכיפה, התביעה והגבייה בעבירות סביבתיות, וקוראת לממשלה לפעול להקמת מערכת תביעה מיוחדת לעניינים סביבתיים.
זבולון אורלב: דבר שביעי.
זבולון אורלב: הוועדה דורשת שוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה תקיים בהקדם דיון ביישום המלצות דוח מבקר המדינה בנושא, ותגיש את סיכומיה לוועדה, סיכומים שיכללו הסדרה לאומית של האכיפה הראויה בתחום הגנת הסביבה--
גדעון עזרא: לעשות עוד פעם דיון על זה?
גדעון עזרא: היה כבר דיון.
גדעון עזרא: ועדת השרים מגיבה לדוח שלכם.
גדעון עזרא: עוד פעם לבוא לוועדת השרים?
חנה יזרעלוביץ: ועדת השרים לא מגיבה.
גדעון עזרא: הערות ועדת השרים לגבי הדוח שלכם לא קיים?
חנה יזרעלוביץ: אלה הערות ראש הממשלה.
גדעון עזרא: עם כל הכבוד, אתה רוצה לטחון מים, אין בעיה, אתה טוחן.
גדעון עזרא: תמשיך הלאה.
זבולון אורלב: --הכוללת את כל הרבדים והחלקים בתחום הגנת הסביבה.
זבולון אורלב: דבר אחרון.
זבולון אורלב: אם אתה רוצה, נוסיף.
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את בקשת השר להגנת הסביבה, כי במגעים של משרד מבקר המדינה עם המשרד להגנת הסביבה תהיה גם פנייה ישירה אל השר.
אלון שלזינגר: השאלה, אם לא כדאי לעשות הבחנה בהפרטה של נושאים מינהליים טכניים של הקלדת דוחות, רישום דוחות וגבייה, לבין הפרטה של נושאים כמו תובעים חיצוניים.
מוטי אהרוני: כפי הפסיקות, נושאים סטטוטוריים, פיקוח, תפקידי אכיפה, מחייבות ששם יהיה גורם שהוא עובד מדינה, ויחולו הדברים בהתאמה.
זבולון אורלב: בעקבות ההערה שלכם אני אשנה ואכתוב "מהלכי ההפרטה הגורפת".
זבולון אורלב: אנחנו מתחילים את הסיור של ועדת ביקורת המדינה בתוואי הרכבת הקלה בירושלים.
זבולון אורלב: הסיור נערך בעקבות דוח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: לכתחילה תכננו שלאחר מכן תהיה לנו ישיבה, אבל יושבת-ראש הכנסת קבעה רק בסוף שבוע שעבר שבעקבות לוח הזמנים של ביקור נשיא צרפת בכנסת ונאומו בכנסת, אי אפשר לקיים ישיבות ולכן אנחנו מסתפקים כרגע רק בסיור והדיון יתקיים במועד מאוחר יותר.
זבולון אורלב: נמצאים כאן כל הגורמים והם חופשיים להתבטא.
זבולון אורלב: יש גורם שאחראי על הפרוטוקול, כך שכל הדברים שייאמרו במהלך הביקור יירשמו ויהפכו להיות חלק מישיבת הוועדה.
עמי לקס: בוקר טוב.
עמי לקס: אני לא ממונה על הרכבת הקלה אלא אני מהנדס הרכבת הקלה.
עמי לקס: הנהלת הרכבת הקלה נמצאת בגוף שנקרא JPTA, גוף שהוקם מטעם מדינת ישראל כדי לנהל את החוזה מול הזכיין.
עמי לקס: הגוף הזה מורכב מנציגי האוצר, משרד התחבורה ועיריית ירושלים שנמצאים כאן היום.
עמי לקס: המנהל הוא צ'ארלי סולומון מטעם משרד התחבורה.
עמי לקס: לגוף הזה יש מהנדס שזה אני ואין לו מנגנון משלו.
עמי לקס: המנגנון מתנהל באמצעות המשרדים הרלוונטיים, באמצעות עיריית ירושלים, באמצעות משרד התחבורה וכולם שותפים כאן וכולם יוכלו לדבר ולהסביר את חלקם בפרוייקט הזה.
עמי לקס: כרגע אנחנו נוסעים לכיוון הגבעה הצרפתית להשקיף על אזור מרכזי בפרוייקט של הרכבת הקלה שנקרא דפו.
עמי לקס: אין לו שם עברי ואתם מוזמנים להציע לו שם.
עמי לקס: ה-דפו הזה די מתקדם ויש בו כבר בין 6 ל-7 קרונות והמצב משתנה משבוע לשבוע ולפעמים מיום ליום.
עמי לקס: הקרונות האלה מאוחסנים כרגע אבל היות שיש 46 קרונות, לאט לאט יתאספו כל הקרונות עד שכולם יגיעו ועד להפעלה יתחזקו אותם ועם השלמת המסילה או חלקי מסילה יתחילו בדיקות בקרה של כלי הרכב והכנתם לנסיעה תקינה שלהם.
עמי לקס: ה-דפו מכיל גם מוסך גדול שתראו אותו מרחוק ובהזדמנות אחרת נוכל גם לבקר בתוכו.
עמי לקס: במוסך יש אפשרות לטפל ברכבת בכל מפלסי הקרון.
עמי לקס: יש מפלס תחתון שמכיל את המנועים ואת הגלגלים ומפלס אמצעי של המושבים, תא הנהג וכל מה שקשור להסעה, והמפלס העליון שכולל את כל מערכת החשמל ומיזוג האוויר.
עמי לקס: המוסך מותאם לפעולות האלה והוא משוכלל ומודרני ויעיל מאוד.
עמי לקס: חוץ מהמוסך יש משרדים והתמקצעות של חשמלייה, מסגרייה וכל מיני פונקציות של המוסכים.
עמי לקס: נמצא כאן גם מרכז הבקרה.
עמי לקס: מרכז הבקרה מיועד לשלוט בכל הפעילויות של הרכבת, לדאוג שהיא תצא בזמן, לדאוג לבטיחות ולדאוג לכל לשילוב עם המערכת העירונית של הרמזורים והסדרי התנועה הרגילים והמיוחדים שיהיו במהלך החיים של הרכבת.
עמי לקס: כפי שאמרתי, החוזה הוא חוזה לטווח ארוך, הוא בעצם חוזה זיכיון שנותן לגוף שנבחר אפשרות לתכנן, לבצע, לטפל, לתחזק ולהפעיל את כל הפעילות המתחמית של מערכת הסעת המונים שנקראת רכבת קלה.
עמי לקס: המערכת הזאת אמורה להסיע מיליוני נוסעים בשנה ולהחליף את קווי האוטובוס שנוסעים היום בתוך העיר והיא מהווה חלק ממערכת הסעת המונים המתוכננת על ידי צוות התחבורה וזאת רק ההתחלה.
עמי לקס: זה הפס הראשון ויהיה גם פס שני ושלישי למערכת תומכת של תחבורה ציבורית, של אוטובוסים גדולים ואוטובוסים קטנים, מערכת שלמה שתחבור לרכבת הקלה.
עמי לקס: מה שלא הזכרתי לגבי ה-דפו עצמו, ואתם תראו את זה, את מערכת החשמל, מערכת מאוד כבדה של חשמל.
עמי לקס: הרכבת הזאת היא רכבת חשמלית והיא מופעלת באמצעות קווים אוויריים שנישאים על גבי כבלים שנמתחים בין עמודים.
עמי לקס: מי שהיה בחוץ לארץ ודאי ראה את זה, את הזרוע שיוצאת מתוך הרכבת ובמגע עם החוט היא מקבלת את החשמל ומעבירה אותו למנועים ולכל השירות התפעולי של הרכבת, כולל תאורה, מחשוב וכולי והזרם החוזר – שהוא זרם ישר – חוזר דרך הפסים בחזרה לתחנות ההשנעה.
עמי לקס: תחנות ההשנעה שכרגע הזכרתי הן – יש 12 כאלה - תחנות בהן המפעל הזה מקבל את החשמל מחברת החשמל.
עמי לקס: הכניסה של החשמל היא במתח גבוה של בין 12,600 וולט עד ל-24 אלף וולט, תלוי באיזה אזור של ירושלים, ובתוך התחנה הזאת משנעים את המתח של החשמל מאותו מתח גבוה למתח 750 וולט, מתח ישר.
עמי לקס: ה-דפו נמצא על הדרך לכיוון מעלה אדומים והתוואי של הרכבת הוא סמוך לגדר שאתם רואים מאחוריי ועוקב לאורך הכביש, נכנס ופונה שמאלה לכיוון המשרדים ומקיף את כל המגרש מהצד הצפוני שלו.
עמי לקס: אתם רואים שצפון מאחוריי.
עמי לקס: בתוך המתחם של ה-דפו הוא נכנס קודם כל לבניין בו כל יום בודקים במשך 8 עד 10 דקות את הרכבת בבדיקה מהירה של ניקיון, חפצים וכולי, ומשם הוא יכול ללכת למספר מסלולים.
עמי לקס: הוא יכול ללכת לרחצה, הוא יכול ללכת למוסך, הוא יכול ללכת לטיפול בגלגלים, וזה קורה במבנה שכרגע מוקם ואחר כך אני אראה לכם אותו, או הוא יכול ללכת לחניית לילה.
עמי לקס: חניית לילה זה אותו משטח בטון עם פסים שאתם רואים מאחוריי, בו כרגע מאוחסנות 7 קרונות.
עמי לקס: לרכבת מערכת של שני קרונות, כאשר כל קרון מסוגל להכיל כ-230 אנשים ובטיפול שלו יהיו שני קרונות, זאת אומרת, רכבת תוכל לקחת בעומס מלא, כ-460 אנשים, כמובן שרובם בעמידה.
עמי לקס: שני קרונות מהווים רכבת.
זבולון אורלב: איך הכניסה עם כרטיסי נסיעה?
עמי לקס: הכניסה עם כרטיסים היא כמובן על ידי קניית כרטיס שיכול או כרטיס מנוי מסוג חופשי-חודשי או מסוג כרטיס בודד או כרטיס הלוך-חזור או איזשהו כרטיס משולב.
זבולון אורלב: הכניסה היא דרך בקרה של נהג?
עמי לקס: הכניסה היא כניסה חופשית.
עמי לקס: הדלתות גדולות.
עמי לקס: יש שש דלתות שנפתחות בבת אחת.
זבולון אורלב: מה עם שאלת הביטחון בירושלים?
זבולון אורלב: היום הכניסה לאוטובוסים היא מבוקרת.
עמי לקס: היחידה של אבטחת תחבורה ציבורית פורקה לפי החלטת העירייה ובמשרד התחבורה כרגע אין פעולות מיוחדות.
אבי דור: כרגע מתקיימים דיונים עם המשטרה כדי שתטפל ברמת הביטחון הנדרשת והמשטרה עושה כרגע את העבודה כדי להגביר זאת.
זבולון אורלב: היום הכניסה לאוטובוסים פחות או יותר מבוקרת על ידי הנהגים בסוגיית הביטחון.
זבולון אורלב: נכנס אדם עם חבילה, יש כל מיני הנחיות לנהגים כיצד לנהוג לגבי הנוסעים.
זבולון אורלב: היו דיונים לגבי הרכבת הקלה?
זבולון אורלב: לפי התיאור כאן הנהג יושב מבודד והקרון מגיע, נפתחות שש דלתות, הכניסה חופשית והשאלה מה קורה.
מיכאל פוסטלניק: סוגיית הביטחון כרגע בדיונים והיא סוגייה מאוד סבוכה.
מיכאל פוסטלניק: זה נושא שמנוהל על ידי קצין האג"ם המחוזי שלנו.
מיכאל פוסטלניק: ההנחיות לרכבת וכל נושא התיאום החלו.
מיכאל פוסטלניק: זה נושא מאוד סבוך.
זבולון אורלב: רק עכשיו מתחילים לקיים את הדיון על הביטחון?
מיכאל פוסטלניק: לא, כבר החלו.
נדב מרוז: הוקמה ועדה מיוחדת במסגרת הפרוייקט שמטפלת אך ורק בנושא הביטחון והיא בראשותו של מנכ"ל עיריית ירושלים.
נדב מרוז: הוועדה הזו פעלה במשך השנים האחרונות, מתקיימים דיונים, יש דרישות מבצעיות שהעבירה המשטרה, יש יועצים שמתמחים בנושא הביטחון.
נדב מרוז: מסקנות הוועדה ועבודתה אינם ציבוריים.
נדב מרוז: יש תוכנית שעכשיו נדונה עם משטרת ישראל.
זבולון אורלב: הייתי רוצה שמשרד מבקר המדינה ייתן סקירה קצרה של עיקרי הממצאים.
שמואל הרשקוביץ: אנחנו רואים שאחד השינויים הוא בין התקציב המקורי של הפרוייקט לבין ההוצאה בפועל.
שמואל הרשקוביץ: מה שקורה הוא בניגוד לעבודות ה-BOT.
שמואל הרשקוביץ: שיטת ה-BOT מניחה שלא יהיו שינויים במשך השנים בקשר לתקציב של פיתוח פרוייקט.
שמואל הרשקוביץ: היות שחלו שינויים, אנחנו המלצנו שמשרד האוצר, החשב הכללי, יבדוק את עצם שיטת ה-BOT.
זבולון אורלב: מה סדר גודל השינויים?
שמואל הרשקוביץ: השינויים הם בסדרי גודל של מאות מיליוני שקלים.
זבולון אורלב: מה בנוגע ללוח הזמנים?
שמואל הרשקוביץ: בקשר ללוח הזמנים היו שינויים של שנים ובקשר לתקציב אלה שינויים בסדר גודל של מאות מיליוני שקלים, גם בחלקה של הממשלה וגם בחלקו של הזכיין.
שמואל הרשקוביץ: אנחנו המלצנו ואמרנו שיש צורך לבדוק מחדש את השיטה הזאת של ה-BOT.
שמואל הרשקוביץ: אנחנו המלצנו שאחד השינויים בפרוייקט הוא שהחלטות לא יתקבלו במינהלת הפרוייקט אלא יתקבלו בדרגים יותר בכירים של המשרדים.
עמי לקס: אנחנו נכנסים עכשיו לתוך ה-דפו.
עמי לקס: אנחנו רוצים לראות קרון ואפשר לראות שהמקום הוא מאובטח ומסודר.
עמי לקס: בועז הוא מנהל אתר ההקמה והוא יפתח לנו את השערים ויראה לנו את הרכבת.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים כרגע בקרון אמיתי.
נדב מרוז: כן.
נדב מרוז: קרון אמיתי.
זבולון אורלב: זאת אומרת, הזקנה שיוצאת מהשוק עם הסלים, היא תצטרך לעמוד.
זבולון אורלב: כמה מקומות ישיבה יש?
עמי לקס: 65 מקומות ישיבה ולפי חישוב של 4 קילומטר מרובע, יש 228 מקומות.
עמי לקס: יש כאן מקומות לנכים.
זבולון אורלב: העלייה לקרון תהיה בגובה הזה.
עמי לקס: כן.
זבולון אורלב: הרכבת הזאת אמורה להחליף את קווי האוטובוס במקומות בהם היא נוסעת?
עמי לקס: במקומות בהם היא נוסעת לא תהיה תחרות.
עמי לקס: המקסימום שאוטובוס יוכל לנסוע בתוואי של הרכבת הוא שתי תחנות או מרחק מסוים, 700-800 מטרים.
זבולון אורלב: אבל הוא בא משכונה מסוימת.
זבולון אורלב: הוא בא מגילה, הרכבת לא תגיע לגילה והוא צריך להגיע לתחנה המרכזית.
זבולון אורלב: האזרח ייסע באוטובוס, ירד באיזשהו מקום ויעבור לרכבת?
עמי לקס: זה שינוי טוטאלי בצורת התחבורה הציבורית.
נדב מרוז: ההחלטה על הקו הראשון של הרכבת הקלה היא לא החלטה רק על קו של רכבת קלה אלא מדובר בשלב הראשון של מערכת הסעת המונים.
נדב מרוז: יש קו אחד של רכבת קלה, קו אחד של מסלול תחבורה ציבורית שמקשר בין גילה לרמות באורך של 10 קילומטרים ושינוי דרסטי של כל תפיסת ההפעלה של אוטובוסים בירושלים.
נדב מרוז: בכלל זה בנינו מפה חדשה של קווי תחבורה ציבורית שהוצגה למעשה לכל המינהלים הקהילתיים בירושלים והתחילה אינטראקציה אתם בשנים האחרונות.
נדב מרוז: בעקבות פניות של הציבור גם שינינו חלק מהתוכנית.
נדב מרוז: למעשה מאז חודש פברואר אנחנו למעשה משנעים את הקווים.
עמי לקס: הדבר נעשה בשיתוף הציבור.
זבולון אורלב: בסופו של דבר החשבון הוא לא הקו או שני הקווים שכרגע מתוכננים אלא שהתחבורה הציבורית בירושלים תהיה באמצעות רכבת קלה.
אלכס קורסקין: מערכת עורקית שבנויה על 8 עורקים שייתנו שירות בכל רחבי העיר, בכל השכונות, כאשר המערכת העורקית הזאת, בחלקה יהיו קווים של רכבת קלה ובחלקה יהיו קווי אוטובוסים משודרגים ברמה גבוהה עם זכויות דרך בלעדיות כדי שיאפשרו תנועה מהירה לרכבות או לאוטובוסים.
אלכס קורסקין: המערכת הזאת תהיה מערכת מלווה של קווי הזנה.
אלכס קורסקין: אם קו הרכבת הזה היום משרת את פסגת זאב בואך מרכז העיר, הרי שיהיו קווים זהים של אוטובוסים שיביאו את התושבים מכל רחבי הגבעה הצרפתית או פסגת זאב ויזינו את הרכבת הקלה.
אלכס קורסקין: העיקרון של תפיסה תחבורתית כפי שהסביר נדב היא כזו שהמעברים נעשים ברמת שירות גבוהה.
אלכס קורסקין: אתה מגיע לתחנה מסודרת, אתה לא צריך להמתין זמן רב, אתה יודע בדיוק מתי הרכבת תבוא, אתה יכול לתכנן את הנסיעה מראש כך שהזמנים יהיו זמנים וזה מציע לך מערכת הרבה יותר אפקטיבית מאשר יש כיום.
זבולון אורלב: המחיר לנוסע יותר יקר מאשר באוטובוס?
אלכס קורסקין: לא.
זבולון אורלב: מי קובע את המחיר?
זבולון אורלב: משרד התחבורה?
אלכס קורסקין: כן.
אלכס קורסקין: תעריף הנסיעה ברכבת יהיה כמו באוטובוס.
זבולון אורלב: כלומר, גם הרכבת תהיה מסובסדת כמו הקואופרטיבים לתחבורה?
אלכס קורסקין: סובסידיה ייעודית.
אלכס קורסקין: גם היום הממשלה מסבסדת כאשר אזרח ותיק למשל מקבל הנחה, תלמיד מקבל הנחה, ואת ההנחה הזאת שלמת המדינה.
ציפי: אתה אומר שהאוטובוסים יזינו את הרכבת.
ציפי: יהיה כרטיס מעבר?
אלכס קורסקין: יהיה כרטיס מעבר, כרטיס משולב.
זבולון אורלב: זה לא יהיה יותר יקר לאזרח.
זבולון אורלב: אבל גם לא יותר זול.
אלכס קורסקין: גם לא יותר זול, בוודאי שלא.
זבולון אורלב: למה בוודאי שלא?
זבולון אורלב: לכאורה אם נהג אחד מסיע 230 במקום שהוא מסיע 50 נוסעים, המחיר יכול היה להיות יותר זול.
אלכס קורסקין: ההשקעה כאן היא כבדה מאוד והכלי הוא כלי יקר.
אלכס קורסקין: יכול להיות שיש הגיון לגבות יותר כי אתה מציע שירות יותר טוב, שירות ברמה יותר טובה.
אלכס קורסקין: על כל פנים, אנחנו נשמור על תעריפים אחידים.
זבולון אורלב: מה קורה בתום תקופת הזיכיון?
אלכס קורסקין: המערכת חוזרת למדינה.
זבולון אורלב: המדינה תנהל את זה?
אלכס קורסקין: לא, המדינה תעביר לזכיין אחר או שתשדרג את המערכת.
אלכס קורסקין: קשה לדעת מה יהיה אז כי אנחנו מדברים על הרבה שנים קדימה, אבל לפי ההסכם הזכיין צריך להעביר את המערכת במצב טוב למדינה.
אלכס קורסקין: הוא לא יכול למשל לא לבצע תחזוקה ולהביא את המערכת לקריסה אלא הוא חייב להביא אותה למדינה כשהיא ברמה טובה.
זבולון אורלב: נציג החשב הכללי, למה אין למינהלת הזאת מנהל?
אבי דור: למינהלת הזאת היה מנהל עד לפני חצי שנה או קצת יותר אבל ההרכב השתנה.
אבי דור: אותו JPTA הנחה את המהנדס ואין יותר החלטות עצמאיות אלא הכל עובר דרך ה-JPTA וההחלטות מתקבלות במליאה.
זבולון אורלב: כל כמה זמן יושב הגוף הזה?
אבי דור: פעם בשבוע.
אבי דור: חלק מהישיבות מתקיימות בהשתתפות הזכיין כאשר עולות סוגיות משותפות.
אבי דור: רק לאחרונה חתמנו אתם על הסדר.
אבי דור: היו כל מיני טענות שלנו כלפיהם ושלהם כלפינו ורק לאחרונה נחתם אתם הסדר שיאפשר את המשך הקמת הפרוייקט.
זבולון אורלב: אם כן, כרגע המצב המשפטי הוא שיש הסכם, אין טענות לזכיין, אין טענות למדינה, יש לוח זמנים ויש מחיר?
אבי דור: לוח הזמנים המעודכן הוא ספטמבר 2010.
אלכס קורסקין: 8 בספטמבר 2010.
זבולון אורלב: גם את השעה קבעתם?
ציפי: מה יהיה אם יחזירו חלקים מירושלים?
זבולון אורלב: כמי שמתנגד להחזרת חלק מירושלים, למיטב ידיעתי הקווים שמדובר בהם הם לא קווים בשכונות שעולות על סדר היום להחזרה.
ציפי: שועפט?
זבולון אורלב: למיטב ידיעתי שועפט לא עומדת על הפרק אבל יכול להיות שאני טועה.
עמי לקס: אנחנו בחרנו ת הקו הראשון רק על פי קריטריונים תחבורתיים.
עמי לקס: כלומר, לא היה לנו מנדט כאנשי תחבורה להחליט איזה שהן החלטות על גורל העיר.
עמי לקס: אנחנו העברנו את הקו במקום שאנחנו חושבים שיהיו לו הכי הרבה נוסעים.
זבולון אורלב: מה הקו הראשון שייפתח?
עמי לקס: מפסגת זאב, 14 קילומטרים מפסגת זאב, רחוב יפו לכל אורכו ופנייה בגשר כאשר הרכבת נוסעת על הגשר, תפנה לשדרות הרצל ותסיים את מהלכה בהר הרצל.
עמי לקס: שם יש חניון עם 600 מקומות חניה.
זבולון אורלב: היום הפסים נגמרים בצומת, ברמזורים.
עמי לקס: נכון.
עמי לקס: שם תהיה התחנה, לשם יבואו אוטובוסים ויזינו את הרכבת הקלה, מה שאנחנו קוראים לחי אל לחי.
עמי לקס: בחניון רק נוסעי הרכבת הקלה יוכלו להחנות את רכבם.
עמי לקס: החניון מיועד לכלי רכב פרטיים ומיועד רק למשתמשים ברכבת הקלה.
זבולון אורלב: כלומר, זה מתחיל בפסגת זאב, עובר את שועפט.
זבולון אורלב: הגבעה הצרפתית, כביש 1, עד הצומת של העירייה, רחוב יפו, הגשר, רחוב הרצל עד הר הרצל.
עמי לקס: בהמשך אנחנו מתכננים שתי הארכות, האחת בצומת אורה עד הדסה, ולנווה יעקב.
עמי לקס: אנחנו עכשיו בשלב תכנוני של הגשת תב"עות וקידומן.
זבולון אורלב: יש כבר תכנון של הקו הבא?
עמי לקס: אנחנו עכשיו עובדים עם צוות יועצים זר על מנת לבחור את הקווים הבאים וביניהם כמובן את הקו השני.
זבולון אורלב: הזכיין כאן?
אלכס קורסקין: אני מהנדס הזכיין.
זבולון אורלב: אומר נציג האוצר שכרגע יושרו כל ההדורים, גם הכספיים, גם לוח הזמנים.
אלכס קורסקין: נחתם הסכם.
זבולון אורלב: גם מבחינת
זבולון אורלב: כם כרגע יש איזה מעצור או מכשול?
אלכס קורסקין: אין בעיה.
אלכס קורסקין: נחתם ההסכם.
זבולון אורלב: לוח הזמנים שמדברים עליו הוא ספטמבר 2010.
אלכס קורסקין: זה לוח הזמנים שהתחייבנו אליו והוא חלק מההסכם החדש.
זבולון אורלב: כל האישורים הסטטוטוריים לצורך העבודות ניתנו או שצריכים עוד להינתן?
אלכס קורסקין: מבחינת היתרי בנייה, יש שני היתרים שעדיין לא קיבלנו.
אלכס קורסקין: האחד הוא לאזור הכניסה לעיר, לגשר, שאנחנו מתכננים כניסת עבודות לשם בסביבות ספטמבר השנה.
אלכס קורסקין: עוד אין לי היתר בנייה אבל הוא בשלבים המאוד סופיים שלו בוועדה המקומית בעירייה.
קובי ברטוב: האישורים צריכים להגיע בימים אלה.
קובי ברטוב: זה לא בנתיב של הפרוייקט.
אלכס קורסקין: זה לפי לוח הזמנים שסיכמנו.
זבולון אורלב: כמה זמן היא מופקדת?
אלכס קורסקין: חודש.
זבולון אורלב: הוגשו כבר התנגדויות?
קובי ברטוב: עד עכשיו לא הוגשו.
אלכס קורסקין: עד עכשיו הוצאנו כ-24 היתרי בנייה לאורך קטעי התוואי.
זבולון אורלב: חוץ מזה אתם לא תלויים יותר באישורים, הספקים שצריכים לספק לכם וכולי.
אלכס קורסקין: כל החלק שהוא לא קשור לעבודות של הנדסה אזרחית לאורך התוואי, הוא מתקדם פחות או יותר לפי התוכנית המקורית ולכן הקרונות כאן.
זבולון אורלב: מה היה התאריך המקורי כאשר נחתם ההסכם הראשון?
אלכס קורסקין: כאשר נחתם ההסכם הראשון, זה היה בפברואר 2009.
זבולון אורלב: כלומר, איחור של שנה וחצי.
עומרי אדומי: צריך להתאים את המוסך לתנאי מזג האוויר הירושלמי.
עומרי אדומי: האם מתוכנן ונערכת בדיקה לעומת פרוייקטים אחרים בחוץ לארץ, מה כמות התקלות שיש לקרון ומה מספר הימים שצריך להשבית אותו, כי אז יכול להיווצר מצב שחסרים קרונות.
זבולון אורלב: נציג מבקר המדינה שמע אותך.
נדב מרוז: צריך להבין שזה פרוייקט של הסקטור הפרטי.
נדב מרוז: כלומר, הזכיין הוא זה שאחראי על הטיפול ברכבות.
נדב מרוז: אם לרכבת יקרה נזק, הזכיין יצטרך לתקן אותה.
נדב מרוז: לזכיין יש הסכם על רמת שירות.
נדב מרוז: הזכיין ייכנס וכל פעם שיהיה לו איחור ורכבת לא תגיע ונוסעים יתעכבו או שנוסעים ייסעו בצפיפות גדולה מדיי, יש מנגנון מול הזכיין שקונס אותו בגין המצבים האלה.
נדב מרוז: יש לנו עכשיו הסכמים כאלה עם הזכיינים של האוטובוסים החדשים.
זבולון אורלב: תדע לך שיש לי ערמה של תלונות מאזור מודיעין.
קריאה: זאת שערורייה בינלאומית מה שקורה שם.
אלכס קורסקין: אפשר לקיים על הדיון בפני עצמו, אבל עובדה היא שהזכיינים, כמו למשל במודיעין, שהיו בעיות במתן השירותים שלהם נקנסו בסכומים מאוד גבוהים.
אלכס קורסקין: זה עלה להם בהפסדים עצומים של מיליוני שקלים עד שהם ייצבו את השירות.
קריאה: הם לא ייצבו את השירות.
אלכס קורסקין: אני חושב שייצבו את השירות.
עמי לקס: מילה על האחזקה.
עמי לקס: קודם כל, יש 46 קרונות.
עמי לקס: לא מייצרים אותם ביום אחד ואם יש איחור בהפעלה, יש תוכנית לתחזוקה קבועה גם אם לא היה איחור ויש גם פרוייקטים שיש יותר מ-46 קרונות, כך שההמתנה לתחילת הפעילות היא תמיד נלקחת בחשבון, בפרט האחזקה דורש טיפול יומי, שבועי, חודשי, כל אחד לפי הערך שלו.
עמי לקס: את הקרונות מזיזים, מטפלים בהם ובודקים אותם,והם גם נמצאים באופן טבעי תמיד בחוץ ולא בבית.
עמי לקס: זה המקום של הקרונות והם מאוחסנים כאן.
זבולון אורלב: הקרון הזה כל חייו יהיה בחוץ, כמו כל קרון רכבת.