GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי הירש: אולי בעניין הזה אני אצטט ממכתבו של נשיא בית הדין הרבני הגדול אלינו שהוא כתב "חשוב להקים מנגנון במזכירויות שיאפשר יוזמה עצמאית של בתי הדין ולעקוב אחר ביצוען", זאת אומרת שהדבר הזה הוא לכאורה מוסכם אבל הוא לא הסתייע, עד היום אין מנגנון כזה והרבה פעמים התיקים, די, הייתי מכנה אותם בשפה עממית מוזנחים, כמו כן לגבי המעקב אחרי הטיפול בתיקים, יש תיקים שבהם לא היתה פעילות, לפעמים שנים ולפעמים חודשים, וזה לדעתנו תפקידה של המזכירות לבוא ולבדוק מה מצב הטיפול בתיק ומי מהצדדים מעקב, אנחנו מצפים שתהיה יוזמה יותר פעילה של המזכירות.
זבולון אורלב: לא עשיתם הבחנה יותר ברורה בין התיקים?
זבולון אורלב: כי יכול להיות שמישהו כעס על מישהו ופתח תיק ואולי אין עניין לזרז אותו כי שני הצדדים מסתדרים אבל שכחו שפתחו תיק, אף אחד לא יוצא ניזוק ששוכב שם איזה תיק שבעצם אף אחד מהצדדים אינו מעוניין לקדם אותו, ובין תיקים שיש עניין גדול לאחד הצדדים כן לקדם אותו ואז באמת לא קורה איתו שום דבר, לא עשיתם את ההבחנה הזאת?
יוסי הירש: לדעתנו כן עשינו את ההבחנה הזאת, עשינו בדיקה מדוקדקת, יתרה מזאת עשינו מדגם, המדגם זה אומר שכאשר לקחנו עשרות תיקים אנחנו צללנו לעומקו של כל תיק ואנחנו בדקנו את סדרי הטיפול בתיק, וכעקרון אנחנו התמקדנו באותו פרק זמן שמתנהל פסק הדין לגירושין לבין סידור הגט, זאת אומרת שפסק הדין נקבע אבל כיון שאין סידור גט ואין מועד לסידור גט, אז הגירושין אינם מתבצעים הלכה למעשה וזה כמובן פוגע במי מהצדדים שהוא בעצם קיבל את העניין של פסק הדין וזה לא מתממש הלכה למעשה.
בועז ענר: התיקים שלנו הם תיקים שצירך היה לקדם אותם, אלו לא תיקים שהם ימתינו או לא ימתינו.
יוסי הירש: יש לנו בעיה של עדכון המידע במערכת הממוחשבת – חלק גדול מהמידע הוא שגוי, וזה כמובן פוגע בתפקוד הנהלת בתי הדין הרבניים, ביכולת של המבקר לקיים בקרה, לפקח וגם הצדדים לא יודעים לפעמים מה מצב הטיפול בתיק, בערך כבחמישים אחוז מהתיקים מצאנו את הדבר הזה.
יוסי הירש: דבר נוסף הייתי אומר אם אנחנו עוברים לנושא קצת שונה והוא הטיפול של הנהלת בית הדין בהתנהלות של הדיינים, כאן אנחנו גם ציטטנו את הדוח של נציבת תלונות הציבור, הדוח שלנו היה בשנת 2003, בדוח שעשינו את הביקורת הראשונה בשנת 2003 והצבענו על כך שחלק מהדיינים מגיעים באיחור וחלק מהם גם גרים ולא כפי שהדבר נדרש במקומות ששם נמצאים בתי הדין האזוריים, הדבר הזה בחלקו לפחות עדיין לא הסתייע.
יוסי הירש: בעיסוק נוסף של דיינים – הנהלת בתי הדין התחילה בפעילות בעניין הזה וביקשה מהדיינים לציין האם יש להם עיסוקים נוספים, האם אין להם עיסוקים נוספים, בפעם האחרונה שהיא עשתה את זה בשנת 2005 ולא חזרה על הבקשה הזאת.
יוסי הירש: דבר נוסף שבדקנו אותו - לגבי הטיפול בהפרות משמעת של עובדים בהנהלת בתי הדין ובמזכירויות, חלק מהטיפול אינו מספק לטעמנו, כשליש מהמקרים זה יכול להיות התנהגות לא הולמת, שירות לא תקין, איחורים ולפעמים זה חוזר ונשנה ואין טיפול אינטנסיבי בעניין הזה והטיפול.
זבולון אורלב: איך זה בהשוואה ליתר משרדי הממשלה?
זבולון אורלב: יש לכם איזה קנה מידה לדעת?
יוסי הירש: יש גם במשרדי ממשלה אחרים טיפול לא תקין בעניין הזה ואנחנו עשינו שני דוחות רוחביים לפחות בעניין הזה גם בשירות הממשלתי וגם בתאגידים הסטטוטוריים וגם שם יש בעיות דמות, העלנו בעיות דומות.
זבולון אורלב: דילגת על העניין של עריכת פרוטוקול.
יוסי הירש: בהחלט, לפעמים הפרוטוקולים אינם קריאים, ראינו שגם נציבת תלונות הציבור על שופטים התייחסה לנושא הזה, בעקרון התשובה שקיבלנו ממינהל בתי הדין הרבניים שהעניין שופר, עדיין זה לא כפי שהיה מצופה שיהיה ושיהיה פרוטוקול שניתן יהיה לקרוא אותו ושיהיה נגיש ושלא יהיה מקום לטעויות.
זבולון אורלב: הואיל ואני פעם הייתי המנהל הכללי של משרד הדתות כשהנהלת בתי הדין היתה יחידית סמך, אני זוכר שתמיד היה ויכוח בין הנהלת בתי הדין לבין הנציבות ואגף התקציבים באשר לספרא דדיינא, ספרא דדיינא למי שאינו יודע הוא המזכיר של ההרכב אבל זה שעושה תפקידים מעל ומעבר כי בבית משפט רגיל, יש מזכיר אבל יש פרוטוקוליסט או פרוטוקוליסטית בדרך כלל זה מי שכותב, ופה אין את הדברים האלה, ראיתם כאן איזו בעיה או איזה מוקד לבעיה הזאת שבצעם בבית הדין אין אותו הרכב שיש בית משפט באותה חלוקת עבודה ולכן אותו ספרא דדיינא צריך לכתוב את הפרוטוקול וגם צריך לארגן מה שצריך לארגן מזכיר בית דין.
בועז ענר: אנחנו עסקנו בעיקר בבעיה העקרונית של פרוטוקול שמבטא את תהליך הדיון שעליו להיות יותר קריא ונגיש, למשאבים צריך לדואג להם.
זבולון אורלב: עברו הרבה שנים מאז ואני זוכר את השאלה הזאת מקדמת דנא, בערך עשרים שנה מאז שהייתי המנהל הכללי והבעיה נשארה, על פי מה שאני קורא בדוח הבעיה נשארה אותה בעיה.
אליהו בן דהן: לא באותה רמה.
יוסי הירש: עוד שני דברים ברשותכם, אנחנו ציינו שבמינהל בתי הדין הרבניים העסקת האנשים היא מאוד חלקית ולא מספקת והבאנו דוגמה קיצונית שגם כאן
יוסי הירש: אנחנו עשינו מעקב על ממצאים של נציבות תלונות הציבור על שופטים, לגבי העסקת אישה בבית הדין בפתח תקוה, הדיינים החליטו או מטעמים שלהם ואנחנו נפגשנו איתם, לא להעסיק אישה בבית הדין בפתח תקוה, אני מבין שהדבר הזה בינתיים הסתייע ואולי נשמע בעניין הזה.
יוסי הירש: נושא נוסף שבדקנו זה נושא של הבטחת המידע, המושג של הבטחת מידע בבית הדין הרבני יש לו משנה חשיבות בגלל שהדיונים הם חסויים וראינו שיש לא מעט ליקויים בתחום הזה ולפעמים אנשים שאי אפשר לזהות מי נכנס לתוך המערכת, יש מחיקות והדברים מעוררים סימני שאלה.
זבולון אורלב: אלו הדברים ותודה רבה על התמציתיות ואני מציע שנעביר את רשות הדיבור למנהל בתי הדין הרבניים, הרב אליהו בן דהן.
אליהו בן דהן: אנחנו הכנו פה מצגת שתוכלו לראות אותה, אני אציין את סדר המצגת ואיך היא בנויה, המצגת בנויה מקטעי הביקורת, ולאחר מכן ההתייחסות שלנו.
אליהו בן דהן: כבר בקטע הזה אפשר לראות שבין 2004 לבין 2006 יש כמות גדולה יותר של תיקים שנסגרו מאשר נפתחו, זה עניין אחד שמראה על התייעלות בתי הדין הרבניים, אני רוצה לומר, מר בועז ענר פתח את דבריו באורות אבל הוא לא השלים את כל האורות, בטיוטת הדוח, אני אקריא משפט אחד לפחות "הביקורת הנוכחית העלתה שחל שיפור כמעט בכל המדדים בטיב השירות", ויש פירוט נרחב של שני עמודים שבהם מצוין שטיב השירות בבתי הדין הרבניים השתפר מאוד, במועדי הדיון מפתיחת התיק ולמועד הדיון ראשון, במועדים לסיום תיקים, בפרק הזמן שעובר מפתיחת תיק גירושין עד לקבלת הגט, תורנות בפגרה, נושאים רבים שבהם הביקורת מצאה לנכון לשבח את בתי הדין הרבניים, אני רק מצר על כך שבדוח הסופי הדפים שעסקו בשיפור הושמטו.
זבולון אורלב: אני רק יכול לנחם אותך שזה הדוח האחרון שעובד לפי החוק הישן, לפי החוק החדש שתוקן בועדת ביקורת המדינה, אז מבקר המדינה רשאי לכלול בדוח שלו גם דברי שבח, זה היה איתות של הכנסת כלפי המבקר והחוק תוקן בהסכמה מלאה של מבקר המדינה כדי שיהיה לא רק מקל אלא גם גזר, זאת אומרת שבמקום שמבקר המדינה באמת ניתקל בדברים חיובים הוא יציין את זה, כפי שעשה מר בועז ענר בפתיחה גם המבקר עשה את זה לעיתים בפעמים קודמות, למשל בדוח מבקר המדינה על העורף אחרי המלחמה הוא ציין גופים שלמים כמו משטרת ישראל, מגן דוד אדום, כיבוי אש וכשקראתי את זה לא ידעתי אם אני קורא בכלל את דוח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אני מקווה באמת שבדוחות הבאים שיבדקו אתכם באמת יופעל כבר החוק והדברים יוכלו להיכתב גם בדוח המבקר.
אליהו בן דהן: לגבי הטיפול של המזכירות אז מבקר המדינה בדק עשרים ואחד אחוז מכלל התיקים בבית הדין בתל אביב, ובסוגריים את כלל התיקים זה מאתיים חמישים ושנים, נדמה לי שיש כאן טעות כי מספר התיקים שנפתחו בשנה בבית הדין בתל אביב זה קרוב לעשרים אלף תיקים, אז אני לא יודע מה זה מאתיים חמישים ושנים מכלל התיקים, כנראה שמדובר כאן בפלח מאוד מאוד ממוקד ומאוד בעייתי כך שזה לא עשרים ואחד אחוזים מכלל התיקים אלא כנראה עשרים ואחד אחוז מתיקים מסוימים, מכלל התיקים הבעייתיים וזה לא מכלל התיקים ממש כי כמו שאמרתי מספר התיקים הוא כעשרים אלף רק בתל אביב והאחוז בודאי לא נכון.
אליהו בן דהן: אני רוצה לומר שאנחנו מבחינתנו מקבלים את ההמלצות הביקורת וגם קיימנו התייעצות עם נשיא בית הדין הרבני הגדול איך לבצע את המלצת הביקורת ליישום מעקב אחרי התיקים, אני רוצה להדגיש שזה דבר חדש עבורנו וזה לא קיים במערכות אחרות, למיטב ידיעתי, ואני אומר יותר מזה שגם העובדים שלנו לא הוכשרו לכך, כאשר עובד מתקבל לעבודה בבית הדין הרבני הוא לא הוכשר לקחת תיק ולבחון אותו ולדעת מהו השלב הבא שיש לבצע בתיק ואם הצדדים מזניחים את התיק מה המזכירות צריכה לעשות.
אליהו בן דהן: אנחנו נקיים התייעצות בעניין הזה ונשיא בית הדין אולי ירחיב, אבל דובר שתהיה התייעצות רחבה גם עם נציגות הדיינים כדי לבחון איך אנחנו מיישמים, שכפי שאמרתי היישום הזה הוא יישום בעייתי מבחינתו, הוא מצריך דרג שנקרא תומך שליטה שהוא אינו קיים בבתי הדין, אין לנו סטאז'רים לדיינים, אין עוזרים משפטיים לדיינים, ולדעתי על עובד רגיל לקחת תיק שיפוטי ולאבחן איזה תיק מצריך מעקב ואיזה תיק מצריך החלטה, ואיזה תיק יש לעלות לבית הדין הוא בהחלט עניין שמצריך לימוד שלנו, אבל אנחנו מקבלים באופן עקרוני את המלצת המבקר ואנחנו נפעל ליישם אותה.
זבולון אורלב: ניצלתי את הידע המשפטי של שר המשפטים ושאלתי אותו למה תובעים מבית הדין הרבני תביעה שלא תובעים מבית המשפט, אז יש תשובה על הדבר הזה.
דניאל פרידמן: התשובה עצמה היא במחלוקת, אבל סעיף 4 לחוק בתי הדין הרבניים, בדיון בפסקי דין של גירושין אומר, אני לא אקריא את כל הסעיף שהוא מורכב אבל הוא אומר "עם תום שלושים יום מיום פסק הדין ידון בית הדין הרבני במתן צו הגבלה", זאת אומרת, גם לא אומר מה יגרום לו, מה ימריץ אותו ואפשר להבין את זה ועל כך היה ויכוח האם זו יוזמתו של בית הדין, כמובן שאם זה מיוזמתו של בין הדין הוא צריך להיעזר במנגנון שיביא לתשומת לבו שעברו שלושים יום ויש לקבוע תאריך וכמובן לתאריך צריך להזמין את הצדדים וכדומה, זו השאלה של משמעות הסעיף הספציפי הזה ואני מניח שהסעיף הזה הוא זה ששימש לביקורת כבסיס להתייחסות.
זבולון אורלב: האמת היא שלא שאלתי שאלה תמימה, אם שר המשפטים אומר שהחוק מחייב כאן את בתי הדין אז זו סיבה לשר המשפטים לעזור לבתי הדין להשיג כח אדם לדבר הזה.
דניאל פרידמן: אם אכן זה כך, סעיף 4 שהוא מרחיק לכת, אני רוצה לומר שישנה הצעת חוק, הצעת חוק שבין השאר חתום עליה יושב ראש ועדת הביקורת שמבקשת להתמודד עם העניין הזה ואני ביקשתי על כך תגובה מהרב שלמה עמאר והוא עוסק בין השאר גם בנושא הזה.
זבולון אורלב: תודה, בבקשה.
אליהו בן דהן: הנושא הבא הוא רישום שגוי במערכת הממוחשבת – אני רוצה להבהיר שמדובר בתיקים סגורים שההתדיינות בהם הסתיימה והמבקר רק מצא שרישום במערכת הממוחשבת לא היה סמוך מיד לסגירתו של התיק ולפעמים בפערים של חודשים ולפעמים יותר.
אליהו בן דהן: אנחנו לקחנו את זה לתשומת לבנו והדבר הזה לא קיים, באופן סדיר כל תיק שנסגר אוטומטית המערכת הממוחשבת סוגרת אותו, אני אגיד יותר מזה שאנחנו בנינו מנגנון קבוע שכל תיק שאין בו פעילות שישה חודשים התיק יועלה לדיינים והם יחליטו האם לזמן את הצדדים, האם לפנות במכתב אל הצדדים ולומר להם שהתיק הזה נמצא שישה חודשים ללא פעילות, נא השיבו לנו ואם תוך חמישה עשר יום לא נקבל תשובה אנחנו נסגור את התיק.
אליהו בן דהן: מבחינה זו אנחנו מקבלים את הביקורת והליקוי תוקן לגמרי.
אליהו בן דהן: הנושא הבא – הנושא של לשכות אבחון והבחן, אין לי אלא רק לומר שכואב לי שהליקוי הזה מופיע כביכול כלפי בית הדין הרבניים, אנחנו עשר שנים דורשים שתוקמנה יחידות סיוע בבתי הדין הרבניים, אנחנו נלחמים על כך, אנחנו נאבקים מול העבודה והרווחה, מול משרד האוצר, גם בדוח הקודם בתגובתי כתבתי למבקר המדינה, הביקורת לא עלינו, אנא תבקרו את משרד האוצר הרווחה מדוע הם לא נותנים את התקנים, מדוע הם לא נותנים את הכסף להקים את יחידות הסיוע, אני אומר יותר מזה , אתמול היתה אמורה לעלות הצעת חוק בועדת שרים לחקיקה, שר הרווחה מחוץ לארץ התקשר וביקש לא לעלות את הצעת החוק הזאת, הוא רוצה עוד לעכב, הוא מחפש עוד דרכים לתקנים.
זבולון אורלב: איזו הצעת חוק?
זבולון אורלב: ממשלתית?
אליהו בן דהן: הצעת חוק ממשלתית להקמת יחידות סיוע בבתי הדין הרבניים, אני ממש מצר על כך ואני חושב שהביקורת כאן היא לא כלפי בית הדין הרבניים, היא לא במקום.
זבולון אורלב: הואיל ושר המשפטים לא שומע אותי כעת, תביא לי את הצעת החוק הזאת, נחתים שישים חברי כנסת ונעביר את זה.
אליהו בן דהן: הבעיה שהאוצר יעצור אותך, הוא צריך כסף.
זבולון אורלב: אני חושב שיש כמה דברים שאנחנו יכולים לעזור לשר המשפטים ולנשיא בית הדין הגדול, יש לזה קונצנזוס רחב מאוד ויש לפעמים דברים שצריך להעביר דרך הכנסת כי תקנת הציבור, טובת הציבור קודמת לכל "הבוכלתריאה" הקטנה הזאת של האוצר.
זבולון אורלב: יש כאן מישהו מהאוצר?
אליהו בן דהן: לא האוצר וגם לא הרווחה.
זבולון אורלב: זו לא הבעיה של הרווחה, זה אוצר.
אליהו בן דהן: אני אומר לך למה הרווחה, הרווחה מבקשים שהתקנים ישבו במשרד שלהם והם רוצים תקנים מהאוצר והאוצר אומר קיבלתם מספיק תוספת תקציבית ב- 2008, תתנו את זה מהמאגר הפנימי שלכם, זה הויכוח.
זבולון אורלב: יחידות הסיוע בבתי המשפט הם גם תקנים של משרד הרווחה?
אליהו בן דהן: תקנים של משרד הרווחה, נכון.
אליהו בן דהן: הנושא הבא הוא הנושא של מסורבות גט – יש הליך שבו בתי הדין הרבניים מידי פעם פוטרים בעלים, הביקורת ציינה שבמסגרת הסיוע או "מתן עזרה" לבעלים סרבני גט שבתי הדין נוהגים אין בהם קריטריונים, עם קבלת הטיוטה קבענו קריטריונים וגם קבענו ועדה מסודרת שעוסקת בכל מקרה ומקרה, אני רוצה לציין שיש גם עתירה תלויה ועומדת בבית הדין הגבוה לצדק בעניין הזה, ובדיון שהיה בשבוע שעבר השופטים פה אחד הביעו את דעתם שהעתירה הזו דינה להידחות באופן חד משמעי ויתרה מזאת השופטים הביעו את שביעות רצונם מהקריטריונים שנקבעו על ידי בתי הדין הרבניים ונתנו את ידם.
זבולון אורלב: הקריטריונים מפורסמים באיזה מקום?
אליהו בן דהן: העותרים לבתי הדין הגבוה לצדק ביקשו שהקריטריונים יפורסמו והשופטים המליצו לא לפרסם אותם.
אליה בן דהן: כי השופטים טענו שאם הם יפורסמו יתקיים מה שארגוני הנשים חוששים שזה יגדיל את מספר מסורבי הגט והם יגידו גם אנחנו רוצים סיוע ועזרה, ולכן השופטים המליצו בדיון לא לפרסם אותם.
אליה בן דהן: הנושא הבאה, נושא הבוררות – הביקורת העלתה שלמרות פסק הדין אמיר של בית המשפט העליון, עדיין יש תביעות של בוררות שנידונות בבית הדין הרבניים, אני רוצה לציין שהנושא הזה הוא נושא שיפוטי ולא נושא מינהלי, יש בזה מחלוקת בין המשפטנים האם פסק הדין מחייב גם תיקים אחרים או לא, בכל מקרה הדרג המנהלי לא מוסמך למנוע את פתיחת התיק, כמו שאם תוגש תביעה שהיא בסמכות בית הדין המחוזי והיא תוגש לבית המשפט השלום, הפקידות בבית המשפט השלום בתשובה נכונה תאמר שזה לא בסמכות בית המשפט, התיק אמור להיפתח והשופטים יחליטו האם זה בסמכות בית המשפט או לא., כמו כן לגבי המזכירות, היא לא יכולה למנוע פתיחת תיק בנושא פעוט ובית הדין מחליט בכל מקרה לגופו האם הוא מקבל את התביעה או שהוא אינו מקבל אותה.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שככל שאני זוכר, יש שבע או שמונה הצעות חוק פרטיות שעברו בקריאה טרומית ועומדות על שולחן ועדת חוקה, חוק ומשפט בהכנה לקריאה ראשונה שכרגע אינן מקודמות עד שהמשלה תקבע את עמדתה לגבי קידום החוק, היה לנו אישור לקדם אותן בקריאה טרומית, אם זכרוני אינו מטעני, וגם כאן הדברים עומדים, ואולי זו הזדמנות משר המשפטים, אני צודק?
: אתה צודק, אני דיברתי עם יושב ראש ועדת החוקה בשבוע שעבר, אמרתי לו שתקנון הכנסת יחייב אותו להביא את זה תוך חצי שנה ואני מתכוון השבוע לפנות במכתב ליושבת ראש ועדת הכנסת להעביר את זה לוועדה אחרת, עמדת הממשלה אינה רלוונטית בעבודת הכנסת.
זבולון אורלב: אני מסכים איתך, היא אינה רלוונטית מבחינה חוקית, אבל רלוונטית מבחינה מהותית.
: כן, אבל שנה וחצי הממשלה לא יכולה.
זבולון אורלב: אני רוצה לנצל שנמצא כאן ידידינו שר המשפטים, הוא יודע להקשיב לנו היטב ואני משבח אותו על כך, לזרז את עמדת הממשלה, אני יודע שהיה איזה ניסיון של השר יצחק הרצוג עם כבוד הראשון לציון לעשות להשיג איזו הבנה כי לקדם את הצעת החוק הזאת.
דניאל פרידמן: העניין הוא כך, אין מחלוקת וזה חלק מהסכם הקואליציוני שתיתן לבתי הדין הסמכות בענייני בוררות, לפעול כבוררים, הויכוח שכרוך בזה הוא ויכוח שלטענת ש"ס זה כולל, זה ראוי שיכלול או שזה כולל גם בהסכם את הרחבת סמכות שיפוטם של בתי הדין הרבניים בנושאי רכוש בין בני הזוג, והעניין הזה יצר מחלוקת והמחלוקת לא נפתרה, על כך זה המצב שהוא עומד היום.
דניאל פרידמן: השאלה היא אם מדובר בבורות בלבד או שמא מדובר בסמכות שיפוט בנוסף לבוררות בענייני רכוש.
זבולון אורלב: יש לי הצעה מאוד פשוטה והיא להפריד בין שני הדברים האלה, אין שום סיבה לקשור דבר אחד בשני, ואני אומר את זה גם על דעת חבר הכנסת , אני מציע שאם השר יוכל להעביר בועדת השרים לחקיקה שנעשה הפרדה, אני מקבל על עצמי יחד עם חבר הכנסת להביא להסכמה של אחד מהיוזמים, אגב אני אחד מיוזמי החוק, נדמה לי שהשני בתור אחרי חבר הכנסת נדמה לי שהוא הראשון ואני מקבל על עצמי לתאם עם בעלי החוק כדי לעשות הפרדה בין שני הדברים, אין סיבה לעכב דבר טוב בגלל דבר שהוא שנוי במחלוקת, אם כבודו מסכים?
דניאל פרידמן: מסכים, מסכים.
זבולון אורלב: אז כבוד השר מקבל על עצמו?
דניאל פרידמן: אין בעיה.
הרב שלמה עמאר: השגנו משהו חשוב.
זבולון אורלב: המכתב צריך להיות כי גם אם יש הסכמה אני לא יודע מתי זה ידון, אני מדבר ברצינות.
: אבל אם תעבור החלטה של ועדת השרים והיא תומכת בחלק הזה, אני מעריך כשיש קואליציה הוא ישמע לה.
דניאל פרידמן: ש"ס לא יכבידו עלי בעניין הזה, זה היה מוסכם, אם המוסכם לא הסכימו עליו, הם אמרו אתה לא תסכים על חצי תסכים על הכל.
: אבל כבוד השר, אם זבולון אורלב ואני נאגוף אותם מימין ומשמאל הם גם יסכימו.
השר דניאל פרדימן: בסדר.
: אני חושב שגם הם מסכימים, אני דיברתי איתם.
זבולון אורלב: למען הגילוי הנאות אני רוצה לומר שגם הצעת החוק הפרטית שלי כוללת את שני המרכיבים, אבל מאחר ומארגוני הנשים שוחחו איתי על הסוגיה של חלוקת הרכוש שהיא סוגיה שעדיין מחייבת דיון ולכן אני עקרונית מסכים.
: זו לא הסיבה שאני מסכים, אני מסכים בגלל שאני איש פרקטי.
זבולון אורלב: גם אני, למרות שאני חוזר בי, אני רק מציין שהוא מחייב דיון, יש ארגונים נשים "אמונה" שעכשיו זכו בפרס ישראל, היתה פניה לקיים דיון ואני הבטחתי להם שאני אעיין בכובד ראש בהערות שהושמעו בנושא הזה, אבל בגלל שיש מחלוקת עליו לא צריכים לעכב דבר שהוא לא שנוי במחלוקת, העניין הראשון של בוררות הוא לא דבר שהוא שנוי במחלוקת.
: הסיבה שאנחנו ביקשנו את החלק השני, זה באמת לא היה בהסכם הקואליציוני, הרי אני ניסחתי את ההסכם הקואליציוני, בסוף לא חתמתי עליו, זה מכיוון שאנחנו סבורים שבהחלט השני יפתור בעיה של עגונות כי אחרת יכולה להיות בעיה של עגונות אבל זה בדיון עם ארגוני הנשים והממשלה.
אליהו בן דהן: הנושא הבא הוא נושא של נוכחות דיינים בבית הדין הרבני – הביקורת שישנם עדיין דיינים שמאחרים או יוצאים מוקדם, אני חושב שדבריו של מר בועז ענר אמרו את דברם, הנושא באמת מטופל באופן מאוד מאוד יסודי על ידי נשיא בית הדין הרבני הגדול ועל ידי, אני יכול לומר שלפני כשלושה וחצי חודשים אפילו הגשתי תלונה חריפה על שני דיינים שבאופן קבוע.
זבולון אורלב: איפה אתה מגיש תלונה כזאת?
אליהו בן דהן: לנציבה, אני הגשתי תלונה לנציבה על שני דיינים שבאופן קבוע כמעט במהלך כל שנת 2007 ותחילת 2008 יצאו לפני הזמן או שהגיעו מאוחר, הנציבה לאחרונה, התקבלה החלטה שלה שבה היא ממליצה לנשיא בית הדין הרבני הגדול להתרות באותם שני דיינים ולהבהיר להם שאם לא ישנו את דרכם ולא יהי שיפור אז הם יטופלו באופן משמעתי, אני רוצה לומר דבר עוד יותר חריף, אנחנו בחודש האחרון בעקבות החלטה של שר המשפטים אני התחלתי לנכות את שעות האיחורים מיתרת ימי החופשה של הדיינים, אני אגיד יותר מזה שאם יתרת ימי החופשה שלהם תסתיים אני אמשיך לנכות את זה גם מהשכר באופן קבוע, זאת אומרת שדיין שמאחר או דיין שיוצא לפני הזמן, הזמן שלו כרגע מנוכה מיתרת ימי החופשה, ואם יתרת ימי החופשה תסתיים הניכוי יהיה גם משכרו, נדמה לי שבעניין הזה זה מעל ומעבר ואני מקווה שהדבר יבוא לידי פתרון.
זבולון אורלב: כבוד הראשון לציון, בעניין הזה של הפיקוח על נוכחות הדיינים.
הרב שלמה עמאר: אני ברשות
הרב שלמה עמאר: כם אשלים את דברי המנהל הרב אליהו בן דהן, התחלנו ביוזמה הזאת כבר קרוב לחמש שנים, מה שלא היה מעולם בהנהלת בתי הדין, כתבתי מכתב לכל דייני ישראל שאנחנו מתחילים ביוזמה להוריד מסדר היום את האיחורים והחיסורים שלא כדין, לאורך כל הדרך העבודה נעשתה בשיתוף ועד הדיינים ובהסכמתם המלאה, כולל הגשת התלונה שהרב אליהו בן דהן הגיש לאחרונה, הם גם היו כחלק מהסדר שנקבע עם ועד הדיינים בעניין, למעשה יש שיפור ללא הכר, מי שמכיר את המצב קודם ומכיר את המצב היום רואה שיש שיפור גדול, לומר שאין בכלל זה לא נכון, עדיין יש ועובדה שהוגשו שתי תלונות אבל גם שתי תלונות ביחס למאה דיינים זה גם מראה שהדברים נעשים באמיתיות, באופן חזק וללא פשרות, כעת קיבלנו הוראה להתרות בהם ואכן כך נעשה, אני חושב שחל בזה מהפך של ממש בבתי הדין, המצב הוא הרבה יותר טוב.
הרב שלמה עמאר: אותו דבר פעלנו גם במתן פסקי דין, גם בפרוטוקולים שכבר הוזכרו.
: אני רוצה לומר לשר המשפטים, ששופטים זה דבר מבורך ובאמת חל שיפור עצום, אבל אני מבין ששופטים מגיעים בזמן.
דניאל פרידמן: אין לי דוח שוטף אבל כפי שאני מבין יש שיפור בזה.
: ואלה שאינם מגיעים בזמן מנכים משכרם?
דניאל פרידמן: זו היתה החלטה שלו, וביקש ממני מנהל בתי הדין בשאלה כיצד להתמודד עם זה ואישרתי את הצעד הזה של ניכוי משכרם, אם זה פועל באופן שוטף.
קריאה: הוא שאל לגבי שופטים.
דניאל פרידמן: לגבי שופטים, אתה שואל אותי באופן כללי?
: אתה שולט בשתי המערכות.
זבולון אורלב: הוא לא שואל על בית המשפט העליון.
השר דניאל פרדימן: בבית המשפט העליון אני אומר לך כך, הם בדרך כלל נשארים הרבה אחרי הזמן, את זה אני אומר לכם.
: בית הדין הרבני הגדול, הרי יש גם תלונות, אני שואל רק לגבי הערכאות הרגילות.
דניאל פרידמן: עכשיו אין בקרה, התשובה היא שאין לי בקרה על כך, הבקרה היחידה שישנה אם אפשר לומר זה בקשר לתוצאות, לסטטיסטיקה, אתה רואה אם יש שופט שמעכב או שופט שאיננו מעכב, אתה רואה אם לשופט יש תוצאות טובות יותר או טובות פחות, בקרה כזה ישנה, אז אם מדברים על בתי הדין זה לא הנושא של ביקורת המדינה.
טובה שטרסברג-כהן: תרשה לי לומר מלה, לי יש בקרה על כך, אני נציבת התלונות על שופטים, יש לנו בקרה אבל זה לא הזמן לדבר על כך, שופטים עובדים הרבה יותר שעות בבית המשפט ככלל, אני לא אומרת שאין חריגים פה ושם, אבל ככלל, הרבה יותר משמונה שעות ביום בבית המשפט.
: אבל אין שופטים שמאחרים.
טובה שטרסברג-כהן: יש שופטים שמתחילים ומגיעים בשמונה וחצי במקום שמונה, יש שופטים שבאים בשבע במקום בתשע תלוי מתי הדיון מתחיל, אבל סך הכל השעות של שופטים, ואנחנו סוקרים באמת סקירה רחבה לא רק על פי תלונות שמגיעות כי כמעט ואין תלונות על איחור של שופטים, ישנן תלונות אחרות אבל על איחור אין, אם יש תלונה זה שהם הגיעו בתשע והשופט לא נכנס אלא בתשע ורבע או בתשע וחצי כי הוא ישב יחיד בדברים אחרים לא שהוא לא בא לבית המשפט, התשובה ככלל היא שאין, זו לא בעיה.
: הבנתי, זה לא נושא הדיון הזה, אבל מה שאמר הרב אליהו בן דהן ומה שאמר נשיא בית הדין הגדול זה על דיינים מוגדרים ואני שאלתי על שופטים מוגדרים, אבל לא חשוב.
דניאל פרידמן: לרב , אני בכל זאת אוסיף מלה בעניין הזה, המצב בבתי הדין הרבניים הוא שמרבית הדיונים הם בהרכב של שלושה, התוצאה היא שכאשר דיין אחד מאחר אז כל ההרכב משותק, בבתי המשפט האזרחיים אם אנחנו לא מדברים על בית המשפט העליון, מלבד בית המשפט העליון, מרבית הדיונים הם בהרכב יחיד של שופט אחד, אני לא יודע כמה מתלוננים וכמה לא מתלוננים, אבל איחור אם קיים לא משתק את ההרכב, זו תמונה אחרת לגמרי.
זבולון אורלב: תודה רבה, הרב אליהו בן דהן בבקשה.
אליהו בן דהן: נושא נוסף זה – מגורי דיינים שלא במקום כהונתם, בעניין הזה הוגשה לנציבת תלונות הציבור על השופטים והדיינים תלונה של השר יוסף לפיד זכרונו לברכה, הנציבה בחנה את העניין ואף המליצה על מספר דיינים לסיים את הכהונה שלהם, לאחרונה שר המשפטים הגיע להסדר עם נציגות הדיינים שהכוונה שמחד לבטל את הדרישה שדיין יצטרך לגור במקום כהונתו, כמו שהדרישה הזאת איננה קיימת משופטים, אבל מאידך תעשה בקרה לגבי הדיינים שהנציבה המליצה לסיים את כהונתם, תעשה בקרה על ידי כרטיס נוכחית.
דניאל פרידמן: לגבי כל דיין שאינו גר במקום כהונתו, כולל מי שהנציבה לא המליצה, כל דיין שאינו גר במקום כהונתו.
אליהו בן דהן: לגבי כל דיין שאינו גר במקום כהונתו, הוא יצטרך להעביר כרטיס נוכחות מגנטי ואנחנו גם, אני אומר הערה כללית, אנחנו גם בשלב של שדרוג מערכת המחשוב של בית הדין הרבני, מערכת מחשוב חדשה לגמרי שכאשר התהליך יסתיים לא יהיה ניתן להתחיל את הדיון בלי שהדיין, כל דיין, גם מי שגר במקום כהונתו, בלי שיוכל להעביר את הכרטיס המגנטי כדי שהמחשב יוכל לקלוט אותו ויתחיל את הדיון, כך שהפתרון הזה לטווח הארוך, תוך שנתיים יסתיים כל התהליך כולו ובינתיים.
זבולון אורלב: באיזה שלב נמצאת הפשרה של השר לביטול הדרישה למקום מגורים?
אליהו בן דהן: היא תדון בוועדה למינוי דיינים הקרובה.
דניאל פרידמן: היא הולכת להיות נדונה בוועדה הקרובה וכפי שהוא אומר זה מותנה בהסכמה שיהיה כרטיס מגנטי לכל שופט.
זבולון אורלב: זה תלוי בשינוי בתקנות של החקיקה.
אליהו בן דהן: בסדרי מינהל.
זבולון אורלב: וזה בסמכותו של מי?
אליהו בן דהן: של שר המשפטים.
דניאל פרידמן: שיהיה כרטיס מגנטי לגבי כל שופט שלא גר במקום שיפוטו והוא יצטרך להעביר אותו כשהוא נכנס וכשהוא יוצא.
אליהו בן דהן: הנושא הבא – הרכבים חסרים, המבקר העיר על כך שהיו הרכבים חסרים, אני מודה ומתוודה שקרוב לארבע שנים לא היה מינוי דיינים, אנחנו הגענו למצב שלמעלה מעשרים אחוז ממצבת הדיינים היתה חסרה, כמובן שהדבר הזה גרם לעיכובים בפסקי דין, בעיכובים בדיונים, אנחנו עשינו מאמצים אדירים לנייד דיינים ממקום למקום כדי להשלים הרכבים, אבל היום, כבר מנובמבר אחרי שמונו תשעה עשר דיינים מולאו כל ההרכבים, היום כל הרכבי בתי הדין מלאים לחלוטין וברוך השם אין לנו כל בעיה בנושא ההרכבים חסרים.
אליהו בן דהן: אנחנו הפצנו חוזר לפני כשנתיים לכל.
: לגבי דן יחיד?
אליהו בן דהן: דן יחיד, זה לגבי כל הרכב, הרכב בשעות מסוימות מתפצל, יש הרכב ביום שלם וישנם הרכבים שמתפצלים לשלושה דיונים.
זבולון אורלב: ואז עולה העניין של ספרא דדיינא.
אליהו בן דהן: נכון, ועוד מעט נדבר על כך.
זבולון אורלב: והוא הספרא דדיינא בנוגע להרכב ולא של דיין אחד ואז מתחילות הבעיות של פרוטוקול לא ברור וכל זה.
: אני מבין שגם החוק מורכב.
זבולון אורלב: איזה חוק מורכב?
אליהו בן דהן: אני אסביר, אנחנו הוספנו תקנות, אנחנו הוספנו רשימה של נושאים שאפשר יהיה להעביר אותם מהרכב מלא לדיין יחיד וזאת כדי להקל על הציבור, לצערי קרוב לשנתיים יושב ראש ועדת חוקה מעכב.
זבולון אורלב: מעכב כמה חוקים, למעשה מתחילת הכנסת השבעה עשר לא עבר אף חוק שלי בועדת החוקה, מעוכבים שם קרוב לעשרה חוקים אני חושב, לחוקים שלי אין קדימה.
אליהו בן דהן: בנושא נוסף, אנחנו העברנו בזמנו חוזר לגבי כל הנהלים והודענו שכל דיין שמבקש אישור עיסוק נוסף הוא צריך לדעת שהאישור ניתן לשנה אחת בלבד, תמיד האישור מסתיים בשלושים ואחד לדצמבר באותה שנה, ואם הוא מעניין לעסוק גם בשנה שלאחר מכן אפשר לפנות לפחות חודשיים מראש לפני תום השנה ולבקש אישור בהתאם להערתו של המבקר, שוב, אנחנו רעננו את הנוהל ויש היום נוהל שרוענן והוא אושר על ידי שר המשפטים הנוכחי, וכל דיין קיבל את הנוהל כך שכל דיין יודע שמי שמעוניין בעיסוק נוסף עליו לפנות חודשיים לפני תום השנה.
אליהו בן דהן: העקרונות לעניין הם כאלה, שהעיסוק לא יהיה יותר מארבע שעות שבועיות, העיסוק לא יהיה בשעות העבודה, העיסוק לא יהיה בתגמול שכר אלא רק במקרים מיוחדים, לא יינתן אישור לדיין שיש לו עיכובים בפסקי דין, או לדיין שיש לגביו תלונות שנמצאו על ידי הנציבה כתלונות מוצדקות, אלו הם העקרונות ואנחנו מחילים אותם על כל דיין שמבקש את האישור לעיסוק הנוסף.
הרב שלמה עמאר: אני רוצה להוסיף שבשנתיים האלה לא הודיעו בחוזר לדיינים, לא ידוע לנו על שום מקרה שדיין עסק בעיסוק אחר מבלי לקבל אישור, בכל מקרה הם שולחים.
זבולון אורלב: מה זה עיסוק נוסף הרב?
זבולון אורלב: אם הוא רב של קהילה?
הרב שלמה עמאר: אפילו אלה שביקשו אישור אני הפניתי את הדברים ליועץ המשפטי ורק לאחר קבלת חוות הדעת המשפטית אישרתי את העיסוק.
אליהו בן דהן: ואז זה מועבר לשר המשפטים שהוא הסמכות האחרונה לאשר את העיסוק.