GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אם היית בישיבה לפני שהם התחילו את הבנייה - - -
חיים פיאלקוף: אדוני היושב ראש, מבלי כמובן להביע עמדה לגבי הפעילות של הישיבה, עשייה למען החברה.
חיים פיאלקוף: אם משרד השיכון היה מבצע פעילות בניגוד להחלטת הממשלה, היינו נפגשים כאן והיית שואל למה משרד השיכון פעל בניגוד להחלטת ממשלה.
חיים פיאלקוף: כנציג המשרד אני מנסה להיות קפדן בעשייה בהתאם להחלטת הממשלה.
כתריאל פרבר: אני רוצה לפתוח במשפט אחד.
כתריאל פרבר: אני מתנצל על תיקונים שאני אציג אותם תוך כדי, גם בחוברת שקיבלת.
כתריאל פרבר: לאור זה שפשוט נתבקשנו לפני שעה וחצי להגיע לדיון הזה, אבל נתגבר על העניין.
כתריאל פרבר: ראשית, אני רוצה להציג את הדברים שביצענו כבר במסגרת הפעילות שלנו עד כה.
כתריאל פרבר: אחר כך אציג את הדברים שאנחנו בשלבי ביצוע עם לוח זמנים.
כתריאל פרבר: בעצם מה שהשקף הזה מציג את הפעילות שבוצע עד כה, זה מיגון של 27 בתי ספר עם העלויות למיניהם שכמובן תוקצבו וקיבלנו אותם.
כתריאל פרבר: מיגון ובנייה של 125 גני ילדים, הצבה של 90 מרחבים מוגנים במוסדות ציבור, מיגון חלונות במוסדות חינוך ובריאות.
זבולון אורלב: מה זה מוסדות ציבור?
כתריאל פרבר: מוסדות ציבור מכל הסוגים למיניהם.
צביקה שני: זה המתנ"סים, מעונות יום ומרחבים מוגנים.
כתריאל פרבר: מוסד ציבור זה כל מוסד ציבורי.
צביקה שני: זה משהו ציבורי.
זבולון אורלב: ליד בתי כנסת שמתם?
כתריאל פרבר: לא.
זבולון אורלב: אני שואל מה זה מוסד ציבור.
זבולון אורלב: אמרת שכל מה שהוא לא פרטי, בית כנסת אני מעיד בפניך זה לא פרטי.
צביקה שני: את ההנחייה למה למגן קיבלנו מפיקוד דרום על פי החלטת מנכ"ל.
זבולון אורלב: פיקוד העורף צריך להסביר מה זה מוסדות ציבור, אתם לא בקיאים בזה.
צביקה שני: יכול להיות שהיתה צריכה להיות ההנחיה חלק ממוסדות ציבור.
כתריאל פרבר: ושיפוץ של 26 מקלטים בשדרות.
כתריאל פרבר: כל הדברים הללו בעצם בוצעו.
כתריאל פרבר: מבחינת פעילות שאנחנו בשלבי ביצוע או תכנון.
כתריאל פרבר: נושא של מיגון הקירות וגגות בגני ילדים של 101 גני ילדים, הנושא הזה עלותו תקציב של 46, מתוכו קיבלתם ממנכ"ל אורן כ-10.
כתריאל פרבר: 5 בביצוע, בעצם 3 בוצעו מתוך ה-5 שמצוינים בסטאטוס.
כתריאל פרבר: לוח הזמנים – מדובר על דצמבר שנסיים את זה, כמובן בהתניה.
זבולון אורלב: בספטמבר תסיים את כל ה-101?
כתריאל פרבר: כל ה-101 בהתניה שנקבל את יתרת התקציב על 46.
זבולון אורלב: מה ה-דד ליין לקבלת התקציב כדי שיהיה מוכן ב-31 בדצמבר?
זבולון אורלב: אתה אומר אם אני לא אקבל את התקציב עד אותו מועד, לא יהיה מוכן ב-31 בדצמבר.
כתריאל פרבר: סוף החודש.
זבולון אורלב: סוף חודש יולי.
כתריאל פרבר: נושא נוסף שאנחנו בשלבי פעילות.
כתריאל פרבר: 18 בתי ספר שמשלימים שם מיגון.
כתריאל פרבר: רשומים כאן ליישובים בגדול שעוד להם מטופל הנושא של המיגון העלות של זה 42, יש לזה תקצוב אין בזה בעיה.
כתריאל פרבר: הביצוע החל בתחילת יולי, הסיום לקראת תחילת שנת הלימודים.
צביקה שני: בחלק מבתי הספר נצטרך כנראה עדיין לעבוד
זבולון אורלב: 18 בתי ספר או 18 כיתות.
כתריאל פרבר: 18 בתי ספר.
רוני איטח: 8 זה מיגון מלא, 10 מיגון ביניים במסגרת ה-12 חודשים שמשרד החינוך - - -
כתריאל פרבר: משימה נוספת זה טרמינלים שהם קצת הרבה יותר גדולים מהמיגונים שתיארנו עד כה.
כתריאל פרבר: 28 בערך שמציבים אותם בעוטף עזה במקומות שונים.
כתריאל פרבר: העלות של זה 6 מליון, גם היא תוקצבה.
כתריאל פרבר: החלו לפני כחודש את הביצוע, גם זה הסתיים פחות או יותר כמו שצוין חגי ישראל.
כתריאל פרבר: שיקום מקלטים – השיקום המקלטים של ה-172 מקלטים זה בעצם עלות של 6 מליון שבעצם ניתנה לרשויות שונות שהם החלו את הביצוע.
כתריאל פרבר: הם מבצעים אותם לא אנחנו.
כתריאל פרבר: זה התחיל באשקלון, וזה ממשיך הלאה.
כתריאל פרבר: הסיום שוב פחות או יותר לקראת אוקטובר.
כתריאל פרבר: כל העלות הזאת היא משהו בסביבות 100 מליון, אמרתי שבחלקה הגדול תוקצב, יש לנו בסביבות כ-30 פלוס, 35 מליון צריכים להשלים לנו.
צביקה שני: לגבי טרמינלים בבתי ספר, הכוונה למבנים מוגנים על מנת לאפשר באזורי ההסעות למקסימום תלמידים לקבל מחסה.
צביקה שני: אלה מבנים מאוד גדולים, 70 ילד יכול להיכנס למבנה כזה, ויש בכל רחבה לפי הדרישות.
כתריאל פרבר: אגב, אם דיברנו על טרמינלים, מתוך ה-28 כבר 6 גמורים.
כתריאל פרבר: מבחינת המיגוניות זה דו"ח המצב.
כתריאל פרבר: מבחינת מה שאנחנו קוראים תחנת הסעה עם גגון.
כתריאל פרבר: מרביתם בוצעו מתוך ה-200.
כתריאל פרבר: 180 כבר נופקו בשטח, אתם רואים את החלוקה על פי הרשויות והמועצות.
כתריאל פרבר: מתוך ה-180 או מה שנותרו ה-20, שצריכים להשלים 6 בעצם מחר יוצבו ועוד 14 יוצגו, עד סוף יולי פחות או יותר נסיים את הכול.
כתריאל פרבר: אלמנטי מיגון – מדובר על 78.
כתריאל פרבר: גם פה אתם רואים את החלוקה שנקבעה כמובן על ידי מפקדת העורף.
כתריאל פרבר: הנושא הזה נמצא כעת במכרז, במקביל למכרז כדי לקדם את הנושא הזה, כבר יש כ-16, 18 בביצוע על ידי אחד הקבלנים, הוא יספק אותם תוך שבוע, ברגע שנשלים את המכרז, כאן כתוב 30 יולי לו"ז לסיום זה לא נכון.
כתריאל פרבר: אנחנו מדברים על משהו בסביבות אמצע, סוף אוגוסט שנסיים את כל ה-78.
זבולון אורלב: מה זה אלמנטי מיגון.
כתריאל פרבר: אלמנטי מיגון זה כמו תחנת הסעה אבל ללא גגון, העלות שלו יותר נמוכה.
רוני איטח: אלמנטי מיגון כרגע היא תחנת הסעה.
רוני איטח: צריך מרובע ממוגן, מבואה שנותנת מענה נגד פגיעה קרובה.
זבולון אורלב: מה ההבדל בין זה לבין תחנת הסעה?
רוני איטח: זה בדיוק כמו תחנת הסעה, רק אנחנו פה רוצים עם דרישה של ראשי רשויות להביא אלמנט אדריכלי שמשתלב בסביבה האורבאנית, משהו יותר יצירתי, יחד עם משרד הביטחון יצאו ל-2 מכרזים, 78 ועוד 200.
זבולון אורלב: מה זה מיגוניות.
רוני איטח: מיגונית זה אלמנט שבכלל בייעוד שלו זה פילר שמחברים לו שני חלקים ושמים מסביבו אלמנטי P, זה המובן של מיגוניות - מחסה, שאלטר.
כתריאל פרבר: אני רק רוצה לציין לגבי 200 מיגוניות בסעיף האחרון.
כתריאל פרבר: שני הנושאים הראשונים תחנות הסעה ואלמנטי מיגון התקציב קיים.
כתריאל פרבר: לגבי המיגוניות ה-200 זה 15 מליון, עדיין לא הגיע תקציב, כמובן אנחנו אמנם בהליכי ובהוצאת מכרז, אבל כמובן זה מותנה בכסף.
כתריאל פרבר: הערכה שברגע שנקבל את הכסף ייפתחו המעטפות ויקבלו הקבלנים זה שישה חודשי עבודה.
זבולון אורלב: גם האפיון וגם המיקום נקבע על ידי פיקוד העורף.
כתריאל פרבר: בהחלט.
רוני איטח: יש שיתוף פעולה עם המועצות לפי הצרכים, סיור, נקודה נקודה.
זבולון אורלב: נעבור לישיבת ההסדר.
שלמה קוסטינר: אני רוצה להסב את תשומת ליבו של מכובדי חיים פיאלקוף ומוטי קלרמן למכתב של ראש מטה סגן שר הביטחון, לאחר שנעשתה עבודה בפיקוד העורף בקמפוס הישיבה, רוני איטח ועוד צוות של מהנדסים של פיקוד העורף, היתה פנייה של סגן שר הביטחון למנכ"ל השיכון בדרישה לכלול את מגורי התלמידים במסגרת הפרויקט.
שלמה קוסטינר: מה הכוונה מגורי התלמידים, הקמפוס כולל גם חדר אוכל, בית מדרש, ספרייה וחדרי כיתות, זה משהו הרבה יותר רחב.
שלמה קוסטינר: מתוך כל המכלול של הקמפוס בודדו את מגורי התלמידים ונתנו להם סטטוס כתושבי העיר.
שלמה קוסטינר: זאת אומרת, 500 תלמידים שגרים שם 24 שעות בישיבה יש להם סטאטוס של תושבי העיר ומגורי התלמידים דינם שצריכים להיכלל כדין תושבי העיר.
שלמה קוסטינר: כאשר החל כל העניין, תלמידי הישיבה התגוררו בקרוונים.
שלמה קוסטינר: אני שואל את עצמי אם היו נשארים הקרא וונים, הרי שפיקוד העורף היה צריך לתת סדר גודל של קרוב ל-100 מיגוניות צמודות בתוך קו בניין כמו שהקריא יושב ראש הוועדה.
שלמה קוסטינר: אני שואל האם חטאנו בזה שפינינו תלמידים לפחות מחלק מהקרוונים, וסחבנו על חשבוננו דירות בתוך העיר, עכשיו לא ייגרע חלקנו.
שלמה קוסטינר: בנוסף, נדמה לי שבהחלטת ממשלה בוועדה שאמורה לטפל בכספים של המיגון, יש מסגרת שנקראת ועדת חריגים, שאני חושב שגם אם זה לא עומד ישירות בקריטריונים, יש ועדת חריגים שתפקידה לתת מענה לבעיות מיוחדות כפי שציינתם ב-60 מבנים במצגת שהם לא בדיוק הצליחו להכניס להם חדר ביטחון, עכשיו ועדת חריגים אפיינה את ה-60 והוציאה מכרז ישירות ל-60.
שלמה קוסטינר: בקשתנו, לפחות את מגורי התלמידים, את שאר הדברים לטיפולכם.
שלמה קוסטינר: אבל לפחות לגבי מגורי התלמידים אנחנו מצפים שיינתן מענה במסגרת ועדת חריגים.
זבולון אורלב: יש לכם מכתב של סיכום הישיבה אצל סגן שר הביטחון?
שלמה קוסטינר: בבקשה.
זבולון אורלב: אדוני המנכ"ל אתה קיבלת מכתב ב-16 באפריל 2008 מעידו שריר ראש מטה סגן שר הביטחון, שכותרתו פרויקט בניית ממ"דים ביישובי עוטף עזה שדרות.
זבולון אורלב: "בהמשך להחלטת הממשלה להקצאת 327 מליון שקלים לצורך בניית ממ"מדים ביישובי עוטף עזה ושדרות והפקדת הפרויקט בתחום אחריות משרד השיכון, ברצוני לפנות אליך כדלקמן.
זבולון אורלב: אבקש לקבל עדכון לגבי התקדמות הפרוייקט, מועד תחילת העבודות בשטח.
זבולון אורלב: מתוך כך אבקשך לבחון צרכי ישיבת שדרות המוקמת בתחומי העיר.
זבולון אורלב: בבדיקה שערכנו עם פיקוד העורף עולה כי יש צורך לכלול את מגורי התלמידים במסגרת הפרויקט, מבחינת
זבולון אורלב: כם להכללת המגורים על בסיס הקריטריונים הנהוגים".
זבולון אורלב: אנשי הישיבה שקיבלו את המכתב היו בטוחים שהבעיה פתורה.
זבולון אורלב: אם סגן שר הביטחון אומר שיש צורך לכלול את מסגרת הפרויקט בוודאי משרד הבינוי מייד ייענה ויכלול אותו במסגרת הפרוייקט.
חיים פיאלקוף: קיבלתי את המכתב.
זבולון אורלב: יש עוד מסמך.
שלמה קוסטינר: לא, היה פה נציג של פיקוד העורף פעם קודמת והוא אמר שהמסמך הזה יצא לאחר דיונים אצל האלוף, אצל סגן השר.
זבולון אורלב: אני רוצה להביא עוד לתשומת ליבך, שבהצעת המחליטים כפי שהובאה לפני הישיבה, כאשר שר הביטחון הגיש, כתב בסעיף ב' בעמוד השלישי, הצעת המחליטים שהחליטה על 327 מליון שקלים.
זבולון אורלב: לא, טעיתי, בהצעת החלטה להקצות 2.2 מליון מתקציב הוצאות החירום עבור בנייה במכללת ספיר, בהיבט המשפטי בסוף סעיף ה', עם זאת על הממשלה להיות ערה לכך שאם התגלו צרכים דומים של מוסדות חינוך אחרים שנמצאים תחת איום הקסאמים אשר לגביהם יש עניין ציבורי דומה להמשך פעילותם באזור, יהיה מקום לסייע להם גם בהוצאות המימון לפי הצרכים והנסיבות.
זבולון אורלב: לא בכדי, שר הביטחון כתב בדברי ההסבר להצעת המחליטים, כי במסמך של היועץ המשפטי של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שהגיב על ההחלטה הזאת של הצעת המחליטים, גם הוא במכתב שלו למשנה ליועץ המשפטי של מערכת הביטחון, שלבסוף לא למותר לציין, כי "עמדת המדינה היום לגבי מיגון מוסדות לימוד יסודיים ועל יסודיים כפי שהובאה לאחרונה בפני בית המשפט הגבוה לצדק, או לפחות בחלק מן המקרים בניית מוסד חינוך ממוגן חדש מהווה פתרון טוב יותר מאשר מיגון מלא של מוסד חינוך קיים".
זבולון אורלב: "על הממשלה להיות ערה לכך שאם יתגלו צרכים דומים של מוסדות חינוך אחרים הנמצאים תחת איום הקסאמים אשר לגביהם יש עניין ציבורי דומה להמשך פעילותם באזור, יהיה מקום לסייע גם להוצאות המיגון לפי הצרכים והנסיבות".
זבולון אורלב: אז גם המכתב שקיבלת מלשכת סגן שר הביטחון, גם החלטת הממשלה לעניין מיגון מכללת שדרות ניצבים בפני מצב שעומדת ישיבה וכל משרד זורק על האחר.
זבולון אורלב: משרד השיכון אומר משרד הביטחון, משרד הביטחון אומר משרד השיכון.
זבולון אורלב: הם עומדים באמצע יוצאים קרחים מכאן ומכאן.
זבולון אורלב: עכשיו תבין למה אמרתי בתחילת דבריי שאני צריך להביא לפה את השר שלך, את שר הביטחון ואת הממונה על התקציבים, כנראה זה לא ייפתר היום, אלא אם כן תגיד, חבר הכנסת אורלב, קוסטניר לכו הביתה שלום, הבעיה פתורה.
חיים פיאלקוף: אם הבעיה היתה פתורה אז באמת לא היה צורך להגיע לישיבה.
חיים פיאלקוף: אבל מאותה החלטת ממשלה שהזכרת בעניין מכללת ספיר, הגורם שאמור לשקול ולבחון באיזה מידה מתקיימים התנאים לגבי מוסדות אחרים אם הם דומים למכללת ספיר דווקא לא משרד השיכון אלא משרד הביטחון.
זבולון אורלב: נכון, הם כתבו לך.
חיים פיאלקוף: ההחלטה לגבי מימון מוסדות נוספים דווקא החלטה ששואבת מסמכות כאן, גם התקציב בא ממשרד הביטחון.
זבולון אורלב: אומר לך סגן שר הביטחון שמדובר במגורים.
זבולון אורלב: במכללת ספיר לא מיגנו מגורים, כי במכללת ספיר אין מגורים, באים לומדים והולכים הביתה.
זבולון אורלב: אומר לך סגן שר הביטחון, לא מדבר איתך על מקומות הלימודים, על בית המדרש על הכיתות על הספרייה מה שמיגנו בספיר.
זבולון אורלב: אומר לך על מקום המגורים, הם אזרחי המקום.
זבולון אורלב: אגב, רובם הכתובת שלהם שדרות.
חיים פיאלקוף: כדי שלא יווצר רושם מוטעה, אותם תלמידים, תלמידי ישיבה שגרים בדירות, הדירות ודאי כלולות באותה החלטת ממשלה שהזכרת.
חיים פיאלקוף: אם מדובר בבנייה חדשה זה לא חלק מההחלטה, אני מצטער לחזור על דברים שלא נעימים לוועדה, אבל אני רוצה להיצמד.
חיים פיאלקוף: כפי שהזכרתי, החלטת הממשלה מפברואר מתייחסת לבנייה קיימת למגורים קיימים, אני מבין ממר קוסטינר שבמקרה של הישיבה מדובר בבנייה חדשה.
זבולון אורלב: בעבר הרחוק גם הייתי בממשלה, בעבר הרחוק גם פעם הייתי מנכ"ל של שני משרדי ממשלה, הטיעון הזה אין לו ממש אחיזה.
זבולון אורלב: הוא נכון לגבי אדם פרטי שרוכש עכשיו דירה חדשה בבניין חדש למגורים.
זבולון אורלב: זה מוסד ציבורי, שאגב, לא המדינה בונה אותו, המדינה אולי השתתפה בחלק ממנו, מתקציבים שהשגנו מתחת לאדמה, בכוחות קואליציוניים או אופוזיציוניים, הוא לא נמצא בפרוגראמות של בינוי.
זבולון אורלב: משרד הבינוי והשיכון למיטב ידיעתי אין לו תקציב לבנות פנימיות בישיבות ההסדר, אין תקנות תקציביות לדבר הזה.
זבולון אורלב: אז זה לא האדם הפרטי, זה מוסד ציבורי שאני חושב שלמדינה יש עניין שהתקיים באזור הזה.
זבולון אורלב: אז לקחת טיעון שהוא נכון לגבי האדם הפרטי ולהשתמש בו כלפי מוסד ציבורי, זה דבר שנראה לי מופרך מן היסוד.
זבולון אורלב: בגלל זה יש עכשיו ועדת ערר, נגיד לועדת הערר, חברה' הטיעון של הממשלה לא שייך לעניין הזה, לא מתקשר לעניין הזה.
חיים פיאלקוף: אם יבוא מפעל ויבקש למגן את המפעל, לדעתך זה מן סמכות של אותה ועדת יישום?
זבולון אורלב: קודם כל לא מדובר פה בדבר פרטי אלא במוסד ציבורי.
זבולון אורלב: יש הבדל בין מפעל למטרות רווח לבין מוסד ציבורי.
זבולון אורלב: לא בכדי, לחצתי מה זה מוסד ציבור, מוסד ציבור יש אינטרס לעזור.
זבולון אורלב: לגבי מוסדות לכוונות רווח אינני יודע, הממשלה צריכה לתת את דעתה, מה קורה עם מקומות עבודה שיש בהם ריבוי של עובדים, היא רוצה שהתקיים באזור, היא לא רוצה שהתקיים באזור.
זבולון אורלב: האם בעל העסק צריך להחזיק את המקום הזה או לא צריך להחזיק, זה באמת דיון ולא גרים שם.
זבולון אורלב: אנחנו דנים בענייני מגורים שלא שייך למפעלים.
זבולון אורלב: אנשים לא גרים במפעלים, 500 בחורים גרים במקום 24 שעות, נמצאים שם, זה לא מקום עבודה ולא אוניברסיטה.
זבולון אורלב: אז אתה אומר כך, אם מחר הישיבה מחליטה שסוגרים את הפנימיות, שוכרים דירות בעיר, אז הכול בסדר, שם יקימו את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אבל אם גרים כי לא בחורי הישיבה צריכים בקמפוס של הישיבה, מי שמבין מה זה ישיבה, והם גרים בקמפוס של הישיבה מפני שהנגישות לחדר האוכל, לבית המדרש תהיה קרובה, אז הם לא זכאים.
זבולון אורלב: בשביל זה יש ועדת הערר בדיוק לטפל באותם דברים שהם לא מסתדרים בקוביות.
זבולון אורלב: נכון, אם הייתי בממשלה לא היתה מתקבלת כזאת החלטה.
זבולון אורלב: באותה החלטה שהיו מחליטים על מכללת ספיר, היו מחליטים על ישיבת ההסדר, אני מודה.
זבולון אורלב: אגב, אני הלוחם הגדול בוועדת ביקורת המדינה על מכללת ספיר, הלוחם הגדול על יישום החלטה של שר הביטחון על 4 מליון שקלים האלה, כמה החלטות של הוועדה בסוגיה הזאת, זה לא יעלה על הדעת הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני מצפה מפקידות ממשלתית בכירה עוד לפני שמגיעים לדרג המדיני, לקחת את ההחלטה.
זבולון אורלב: לדעתי במסגרת החלטת הממשלה גם הקיימת, וגם על מכללת ספיר, לבוא לועדת ערר לומר, בואו נשקול את הדבר הזה בהיגיון, לא קשור למפעל פרטי, הבחורים האלה מעצם היותם גרים בשדרות, זכאים למיגון.
זבולון אורלב: אז יש בעיה פורמאלית א', ובשביל זה יש ועדת ערר.
זבולון אורלב: אם הגיע לוועדה והיה נופל זה עניין אחר, אולי היינו מציעים הצעת חוק, היינו עושים הפגנה, לא יודע מה, אבל אני מרגיש שלא מיצו את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני לא מציע לכם לבוא לוועדת ערר, אם התשובה שלכם היא שבמסגרת הנתונים הנוכחיים אתם לא רואים מקום לפעול בנוסף - - - אני רוצה לשלוח ברכת רפואה שלמה והחלמה מהירה לסגן השר, כלפיו אין לי טענות שהוא לא הגיע לישיבה, אני יודע שהוא בבית חולים נמצא בהחלמה.
זבולון אורלב: אני רוצה לאחל לו רפואה שלמה והחלמה מהירה, לא ביטלתי את הישיבה ולא רצינו לבטל את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אבל מייד עם החלמתו, אולי לא החלמתו נקרא לשר הביטחון עם כל הכבוד ישיבה לא יכולה להמתין, אני לא יודע מתי ההודנא תיגמר או לא תיגמר, בינתיים אני שומע חרף ההודנא יש בכל זאת נפילות כאלה ואחרות, אי אפשר לצפות את הדבר הזה.
זבולון אורלב: לכן נזמן בהקדם האפשרי את הדרג המדיני כולל גם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: אעמיד להצבעה את האפשרות של זימון לפי סעיף 18א(ב) כדי שלא יחול על מפקד פיקוד העורף, שהתחייב שכל תאריך שאנחנו מתיישבים עם הדרג המדיני יתאים את עצמו אליו, כך הוא התחייב באוזניי אתמול, לכן שחררנו אותו מהדיון הזה היום בסמכות.
זבולון אורלב: נזמן את הדיון הזה, נשב עם השרים ונמצא את הפתרון.
זבולון אורלב: אולי תדווחו כל אחד לשריו אנחנו לא מתכוונים לוותר בעניין.
זבולון אורלב: לא רואה שום סיבה לוותר בעניין הזה, זה פשוט לא יעלה על הדעת שכל שדרות תמוגן ויישבו 500 בחורים והם לא יהיו ממוגנים מהאש בגלל שהם לומדים בישיבת ההסדר.
זבולון אורלב: תראו איזה נוער נפלא, ישנם 40 ישיבות הסדר בערך, שמונים משיעור א' עד שיעור ה' אני מניח כ-6,000-5,000 בחורים שרובם הגדול משרתים ביחידות הקרביות בצה"ל שירות מאוד משמעותי עם מוטיבציה מאוד גבוהה.
זבולון אורלב: אתה אומר היה עולה על הדעת שישיבת ההסדר הכי קטנה שבקושי יש לה רישום תהיה בשדרות?
זבולון אורלב: זה אזור מאוים, התנאים לא תנאים, זה בנגב, גם רחוק, גם טוב ללמוד.
זבולון אורלב: יש ישיבות מפוארות בגוש עציון, ברובע היהודי, אדוני מכיר, במעלה אדומים, ברמת גן, יש לנו ישיבות הסדר ברוך השם בכל מקום.
זבולון אורלב: ישיבת ההסדר הכי גדולה עם הרישום הכי גדול, זו ישיבת ההסדר בשדרות.
זבולון אורלב: זה לא שהבחורים הולכים וההורים שלהם אומרים חבר'ה, מה אתם צריכים ללכת למקום הזה, זה מקום דפוק מבחינת התנאים, דפוק מבחינת הסיכום.
זבולון אורלב: לא, הורים עומדים מאחוריו, הם מתגאים שהבוחרים לומדים שם.
זבולון אורלב: כפי שאני מכיר מספר הורים, גם לר"מים, רבנים שמלמדים שם, הורים גאים בכך שיש לנו ישיבת הסדר הכי גדולה שיש לנו.
זבולון אורלב: אתם מבינים מה זה.
זבולון אורלב: אני בטוח שאתם מכירים ישיבות הסדר עם רבנים עם שמות ידועים, לא הבחורים כי זה אתגר, איפה מדינת ישראל בכל הסיפור הזה.
זבולון אורלב: חלקם נשאר לגור שם בשדרות, הציבור הדתי לאומי לא עוזב את שדרות, הוא רק בא לשדרות, וגדל בשדרות.
זבולון אורלב: אני מניח שיובל יודע את הנתונים שם.
זבולון אורלב: אני אומר, ריבון העולמים למה אי אפשר למצוא פתרון ברמה המקצועית.
זבולון אורלב: קחו יוזמה, שבו ביניכם נסו לפתור את הבעיות.
זבולון אורלב: אני אומר לכם בזה זה ייפתר, אני בטוח שכולם יודעים שבזה זה ייפתר.
זבולון אורלב: לא ישאירו ישיבת הסדר כך, זה ייפתר, אולי בדרג המקצועי אפשר לקחת כאן יוזמה ולנסות לפתור.
זבולון אורלב: אגב, שאלתי את שלמה באיזה סכום מדובר.
שלמה קוסטינר: אני מניח שבסביבות 10 או 12 מליון שקלים על הפנימיות יהיה אפשר לגמור עם זה.
זבולון אורלב: דובר פה על 500 תלמידים.
זבולון אורלב: זאת אומרת אם היו גרים במגורים זה מה שהיה עולה, זהו הסכום פחות או יותר.
זבולון אורלב: נראה לי להפקיר ביטחון של 500 בחורים לא עולה הדעת.
זבולון אורלב: אני פונה לכל הגורמים הנוגעים כאן בדבר, וכפי שפתחתי בדברי שבח יושב כאן המנכ"ל, תעבירו את הדברים האלה כל אחד לממונים עליו.
זבולון אורלב: אולי תזמנו בכל זאת איזשהו דיון עם כל הגורמים בדבר, במקביל אני גם אנסה לקיים דיון כדי לפתור את הבעיה.
עתניאל שנלר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת צוות המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה העוסקת בלקחי המלחמה האחרונה, בכפוף לתחקיר ועבודה של מבקר המדינה.
עתניאל שנלר: בחודשים ספטמבר 2006 עד מרץ 2007 בדק מבקר המדינה את הפעילות בעורף כפי שהיתה במלחמת לבנון השנייה.
עתניאל שנלר: בכלל הבדיקה הוא בחן את פעילות משרד התחבורה, רכבת ישראל, חברת נמל חיפה, נמל אשדוד, "אגד" ובמידה כזאת או אחרת את מטה מל"ח – משק לשעת חירום.
עתניאל שנלר: עיקרי הממצאים, כפי שהועלו בפני מליאת הוועדה לביקורת המדינה , נגעו למספר דברים: באשר לרכבת ישראל – הדוח ציין כי לא היו הנחיות ונהלים לפעילות כאשר לא מופעל מערך המל"ח הארצי או האזורי, בכפוף להגדרות; לא הוגדרו רמות השירות הנדרשות מהרכבת במצבים שונים; לא היו נהלים לאותם מצבים מיוחדים, כמו מצב מיוחד בעורף או חירום או מלחמה; נפגע השירות החיוני של הסעות נוסעים והובלת מטענים, בעיקר ברכבת מצפון הארץ.
עתניאל שנלר: בדוח דובר גם על הזיקות בין פיקוח העורף לרכבת וכן שחלק ממקומות העבודה לא היו ממוגנים.
עתניאל שנלר: כולנו זוכרים את האסון הגדול שהיה במוסך הרכבת בחיפה.
עתניאל שנלר: בנוסף, התעוררה בעיה של מיגון נוסעים בתחנות מבחינת מרחבים מוגנים ומיגון הנוסעים.
עתניאל שנלר: באשר לתחבורה הציבורית – הדגש היה בעיקר על כך שלא היה גורם מתאם בין פיקוד העורף לבין מערך התחבורה הציבורית.
עתניאל שנלר: ההנחיות היו הנחיות לוקליות, בעיקר פיקוד העורף מול מערכות של הסעת ההמונים – איפה מותר לנסוע, איפה אסור, התנהגות הנוסעים והנחיות כלליות.
עתניאל שנלר: על-פי הדוח לא נקבעו נהלי עבודה משותפים בנוגע לאופן התפעול ורמת השירות של התחבורה הציבורית.
עתניאל שנלר: בדוח נאמר שהתחבורה הציבורית צומצמה לכדי 30% עד 50% מהשירות הרגיל, עקב פחות ביקושים וסיבות נוספות.
עתניאל שנלר: היו קשיים רבים בשל היעדרותם של נהגים עקב גיוס למילואים או סיבות אחרות.
עתניאל שנלר: במהלך הדיונים שהיו בוועדה גם דיברנו על הסיבות.
עתניאל שנלר: באשר לחברות הנמלים – דובר על ההנחיות שרשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה נתנה בתחילת הדרך לנמל חיפה, כמו הוצאת אוניות מהנמל, צמצום מלאים של חומרים מסוכנים, משלוח אוניות לנמל אשדוד וכו'.
עתניאל שנלר: הביקורת המרכזית היתה שהחלטות כל כך מהותיות ל-97% מהחמצן של המדינה ראוי שייעשו בתיאום מלא עם שר האוצר, שר הביטחון, הממשלה, בשל משקלן הרב של ההחלטות האלה.
עתניאל שנלר: כמו כן, בדוח דובר על כך שבנמל אשדוד נוצרו עומסים גדולים, היה קושי לנייד עובדים, לנייד ציוד, ולא ניתן מענה הולם לגידול ניכר בהיקף הפעילות בנמל.
עתניאל שנלר: אלה עיקרי הממצאים שהיו בדוח המבקר.
עתניאל שנלר: הוועדה לענייני ביקורת המדינה הקימה צוותי משנה לכל תחום מתחומי הביקורת.
עתניאל שנלר: העבודה שעשה המבקר היתה מצוינת וטוב שנעשתה.
עתניאל שנלר: ועדת המשנה הזאת התכנסה לישיבת פתיחה אחת.
עתניאל שנלר: במהלך ישיבות הוועדה ביקרנו ברכבת ישראל, פעם אחת בחיפה בנושא תפעול וביטחון וישיבה נוספת היתה עם מנכ"ל הרכבת במשרדי ההנהלה בתל-אביב.
עתניאל שנלר: היינו גם בנמל חיפה ודנו בסוגיות השונות בנמל, כך גם באשדוד.
עתניאל שנלר: קיימנו דיון נוסף בכנסת על התחבורה הציבורית ודיון נוסף אצל מנכ"ל המשרד.
עתניאל שנלר: המנכ"ל הציג לנו את ההתקדמות.
עתניאל שנלר: שיטת העבודה של ועדה זו לא היתה להטיל משימה ולחזור אחרי חצי שנה, אלא לעקוב באופן מאוד סיסטמתי אחר פעילות המשרד.
עתניאל שנלר: בהזדמנות זו אני רוצה להודות למנכ"ל המשרד וגורמים אחרים במשרד על שיתוף הפעולה המתבקש שנעשה בסבר פנים יפות, בשיתוף פעולה ובגילוי מלא, דבר שהקל עלינו במהלך הבחינה שלנו.
עתניאל שנלר: אני אעביר את שרביט הצגת הדברים למול כל הלקחים שהזכרתי למנכ"ל המשרד, מר סיטרמן.
גדעון סיטרמן: אנחנו רואים במהלך הדיונים שאתה מקיים כהמשך לדוח מבקר המדינה תהליך של עבודה משותפת בין הגוף שאמור לבחון אותנו ולבקר אותנו לבין הגופים הייעודיים, כדי לשפר את כל התהליך ולהיות במצב של מוכנות מלאה לגבי כל תרחיש שחלילה יתרגש עלינו.
גדעון סיטרמן: אנחנו רואים בברכה את המעקב, גם המעקב הצמוד, כי דרך זה אנחנו לומדים ומכניסים את עצמנו ללוחות זמנים, כדי שבאופן מעשי כל שש הרשויות שאני אחראי להן יהיו מוכנות לשעת חירום.
גדעון סיטרמן: מטרת היעד שלנו היא לסיים את כל פעילות ההכנה של כל רשות ורשות והגוף המתאם, שזה הרשות לתחבורה עליונה, שאני עומד בראשה, עד סוף 2008.
גדעון סיטרמן: אנחנו נרצה לגשר על כל הפערים הקיימים עד סיום תכנית העבודה של 2008.
גדעון סיטרמן: מלחמת לבנון השנייה התרחשה בחזית וגם העורף השתתף באופן פעיל במלחמה.
גדעון סיטרמן: כידוע לכם, לא הוגדר מצב חירום של מל"ח.
גדעון סיטרמן: אחד הנושאים המרכזיים מעצם אי-ההגדרה הוא התיאום בין כל הגורמים ומי המוביל את מהלך ההנחיה היום-יומי.
גדעון סיטרמן: מטבע הדברים המושכות עברו לפיקוד העורף והדברים האלה השתפרו תוך כדי לחימה, מיום ליום, כאשר הבנו שיש בעיות תיאום.
גדעון סיטרמן: בפועל, הרשות לתחבורה עליונה, שהיתה קיימת על הנייר כבר ב-2006, היתה אמורה לתאם את כל הדברים.
גדעון סיטרמן: בחנו את זה יחד עם מטה מל"ח באמצעות לקחים ומספר עבודות שנעשו והגענו למסקנה שאין צורך לשנות את המבנה הארגוני של שש הרשויות.
גדעון סיטרמן: על בסיס זה הגענו למסקנה שצריך לעבות ולארגן את רשות תחבורה עליונה בצורה כזאת שהעניין הזה יקבל מסגרת מתכללת, לא מפריעה, לכשנצטרך להפעיל את כל הרשויות.
גדעון סיטרמן: כפי שאתם יכולים להבין, יש מקרים שבהם מספר רשויות מופעלות בעת ובעונה אחת, אפילו בנושא אחד או באינצידנט אחד.
גדעון סיטרמן: החלטתי להקים את רשות תחבורה עליונה ולאייש אותה בצורה כזאת כך שבמטה שלי יהיו קציני קישור לכל הרשויות.
גדעון סיטרמן: לא אנחנו ננהל את הרשויות, אבל נשמש כמטה, כך שאם לרשויות תהיינה שאלות או תהיות בעבודה המשותפת שלהם מול פיקוד העורף – והיום מול רח"ל – אנחנו נהיה גוף מתאם ומתערב רק כאשר יש צורך בקביעת סדרי עדיפויות והקצאת מקורות.
גדעון סיטרמן: אנחנו מתכוננים לתרגיל שלדי של כל הרשויות, כאשר עיקר התרגול יהיה של רשות תחבורה עליונה, שאני עומד בראשה, לקראת חודש דצמבר.
גדעון סיטרמן: אנחנו עושים את זה בתיאום מלא עם מטה מל"ח.
גדעון סיטרמן: ביקשתי מהם שהם יתרגלו אותי, כדי שמסוף 2008 נהיה ערוכים ומסודרים גם ברמת המטה של משרד התחבורה.
גדעון סיטרמן: לגבי הרשויות הספציפיות – נוכחים כאן נציגים של כל הרשויות והייתי מבקש שכל ראש רשות יציג דוח מצב-סטטוס ואת הפערים הקיימים.
גדעון סיטרמן: מבחינתי זו תכנית העבודה להשלמה בתוך 2008.
גדעון סיטרמן: כך נוכל להביא לכנסת את מצב העניינים של הרשויות שנמצאות ת"פ משרד התחבורה.
גדעון סיטרמן: מר ישראל מרקו, מנהל אגף ביטחון ברכבת ישראל, בבקשה.
ישראל מרקו: אני אתייחס תחילה לנהלים.
ישראל מרקו: הנהלים נכתבו והועברו גם לעיונכם.
ישראל מרקו: בנהלים יש גם את הנושא של תרחיש הייחוס וגם את רמות השירות כפי שהגדירה רכבת ישראל.
ישראל מרקו: הנהלים מתייחסים לשלושה מצבים: מצב של מלחמה כוללת; מצב של מלחמה רק בצפון; מצב של מלחמה רק בדרום.
ישראל מרקו: באשר למדיניות מיגון - תואם עם פיקוד העורף לגבי מדיניות המיגון לנוסעים בתחנות.
ישראל מרקו: כרגע אנחנו בשלב של פיילוט באחת התחנות למיגון התחנה, על מנת לראות שזה אכן נותן מענה לנוסעים בתחנות.
עתניאל שנלר: יש פערים בנושא מיגון, מבחינה תקציבית, הנדסית או תכנית?
ישראל מרקו: כרגע אין בעיה תקציבית.
ישראל מרקו: אנחנו בוחנים את הנושא ולהערכתי לא יהיה פער תקציבי משמעותי שלא ניתן לגשר עליו.
עתניאל שנלר: האם בתפיסת המיגון אתם לוקחים בחשבון את הירידה בביקושים?
ישראל מרקו: כן.
ישראל מרקו: תרחיש הייחוס שלנו מגדיר ירידה של 30% בביקושים.
ישראל מרקו: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהשירות ירד מ-100% ל-70%.
ישראל מרקו: תהיה ירידה של 30% בתנועת נוסעים ובתנועת רכבות.
ישראל מרקו: לכן כרגע הפתרון שיינתן יהיה בתוך המנהרות.
ישראל מרקו: אנחנו מתכוונים לייצר איזשהו אלמנט שייתן הגנה לנוסעים בתוך המנהרות.
ישראל מרקו: בעצם אנחנו בונים על התשתית הקיימת ולא מייצרים תשתית חדשה.
ישראל מרקו: לגבי מיגון לעובדים - אני מניח שעד סוף 2008 נסיים את מיגון העובדים.
ישראל מרקו: בתחום זה אנחנו מתכוונים לרכוש ממ"דים יבילים למתקני רכבת, אשר ברובם הם מתחמי רכבת, כמו מוסכים וסדנאות.
ישראל מרקו: להערכתי עד סוף 2008 נסיים את המיגון בכל הצפון ועד סוף 2009 אנחנו אמורים לגמור גם את המיגון באזור הדרום.
עתניאל שנלר: מה באשר לכוח אדם?
ישראל מרקו: מבחינת ריתוק משקי – פעלנו מול משרד התמ"ת והגדרנו את הכמות.
ישראל מרקו: הפערים הם יחסית מאוד קטנים וזניחים.