GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישי עמרמי: קודם מבקר המדינה לא הזכיר זאת, אז אני רוצה להזכיר שסוף סוף, בשעה טובה, החודש הזה החלה הוועדה הזאת לפעול.
ישי עמרמי: היה נדרש להחליף, בגלל מצב בריאותו של השופט שנתמנה קודם לתפקיד, בשופט אחר וזה למעשה אחד הכלים המרכזיים שעומדים לרשות החברה לצורך הסיוע בקבלת המסמכים, האינפורמציה וכל הדברים שהזכרנו אותם קודם, ואנחנו יכולים רק מעכשיו להתחיל להפעיל את הכלי הזה לרשות החברה.
ישי עמרמי: המבנה העקרוני של החברה – יש מנהל כללי, יש שלושה אגפים שהם אגפי הליבה; אגף איתור נכסים והעברת הנכסים, אגף איתור יורשים, השבה ופניות הציבור, אגף של סיוע לניצולי השואה ותמיכה במוסדות.
ישי עמרמי: שני אגפים נוספים, אדמיניסטרטיביים - אגף כספים וניהול הנכסים ואגף מערכות המידע והטכנולוגיה.
ישי עמרמי: החברה מגישה ותגיש דוח שנתי.
ישי עמרמי: החברה תעביר אותו לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה כל שנה, לצורך העניין הזה.
ישי עמרמי: הדוח כולל, כפי שאתם רואים, את סטטוס איתור הנכסים והעברתם, שווי מוערך של נכסים, סטטוס האיתור והדיווח על הסיוע השנתי לניצולי השואה.
ישי עמרמי: החברה, כמו שנאמר, תפעל ופועלת בשקיפות מלאה.
ישי עמרמי: הגופים המבקרים – יש לנו סדרה שלמה של גורמים.
ישי עמרמי: אנחנו מקבלים אותם באהבה, גם ועדת ביקורת חיצונית, גם מבקר המדינה, מבקר פנים, רואה חשבון מבקר.
ישי עמרמי: בחלק גדול מהפעילויות של החברה אנחנו כפופים לרשות החברות הממשלתיות וכמובן הוועדה בכנסת שמלווה את הפעילות של החברה היא ועדת חוקה, חוק ומשפט.
ישי עמרמי: אני רוצה לפתוח בנושאים עצמם, באיתור נכסי הנספים, העברתם לניהול החברה ושוויים המוערך.
ישי עמרמי: הנכסים שאותרו וסטטוס הטיפול בהם, נכון ליוני 2008.
ישי עמרמי: אני אעזור לכם בקריאה כי זה קצת קטן.
ישי עמרמי: אתם רואים למעלה את מקור הנכס, בשורה העליונה למעלה: האפוטרופוס הכללי, קק"ל, יק"ט, אוה"ה (אוצר התיישבות היהודים), הבנקים, סך הכל וסטטוס הטיפול בהם.
ישי עמרמי: יש לנו קרקעות, שקיבלנו, 333 חלקות קרקע מהאפוטרופוס, 134 מקרן קיימת לישראל, סה"כ 437 חלקות קרקע שהועברו בפועל לניהול החברה.
דוד רותם: מתי הם הועברו בפועל?
ישי עמרמי: הועברו בפועל בסוף שנת 2007.
ישי עמרמי: לאפוטרופוס קצת קודם.
ישי עמרמי: דרך אגב, כמובן ישנם עוד נכסים גם מהגורמים האלה, שטרם הועברו.
ישי עמרמי: אלה שהועברו זה אלה שאפשר היה להעביר אותם לניהול החברה עד נכון להיום.
ישי עמרמי: דירות יש 51 מהאפוטרופוס הכללי, דירה אחת מקרן קיימת לישראל.
ישי עמרמי: סך הכל 52.
ישי עמרמי: גם הן הועברו לניהול החברה.
ישי עמרמי: נכסים כספיים – יש 2,060 מהאפוטרופוס הכללי.
זבולון אורלב: מה זה 2,060?
ישי עמרמי: 2,060 זה מה שאנחנו קוראים נכסים.
ישי עמרמי: מאחורי כל נכס כזה יש שם, שזה גם---
זבולון אורלב: חשבונות בנק?
ישי עמרמי: חשבונות בנק, נכון.
זבולון אורלב: איזה ערך כספי ה-2,060 האלה?
ישי עמרמי: תיכף אני אנסה להסביר כי זה מורכב קצת.
זבולון אורלב: אחרי המורכב ואחרי הכל---
ישי עמרמי: אחרי המורכב, נכון להיום אין ערך כספי משום שתיכף אני אסביר איזה סטטוס זה נמצא, ואז תראה---
זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, זה נכס שאותר.
ישי עמרמי: זה נכס שאותר, נכון להיום, על ידי האפוטרופוס הכללי.
זבולון אורלב: אם הנכס אותר, אז אתה לא יודע כמה כתוב לך בחשבון הבנק?
ישי עמרמי: לא.
ישי עמרמי: אם אתה רואה, זה קודם כל האפוטרופוס הכללי, זה לא רק חשבונות בבנקים, זה חשבונות שהיו וכספים שנוהלו על ידי האפוטרופוס.
ישי עמרמי: אני אומר שוב, המאטריה היא די מורכבת, אני רוצה להסביר אותה בפירוט.
דוד רותם: אתה לא מגיש דוח מפורט על כל---
ישי עמרמי: יש הכל.
ישי עמרמי: אני רק מוסר לכם פה בתמצית את מרב האינפורמציה.
ישי עמרמי: אז אני אומר, יש מהאפוטרופוס 2,060 נכסים שהם נכסים כספיים.
ישי עמרמי: זה יכול להיות קרקעות שנמכרו, זה יכול להיות הפקעות שנעשו, כספים שהאפוטרופוס הפך אותם לנכסים כספיים והיום הועברו מבחינה זאת אלינו.
ישי עמרמי: תיכף נדבר גם על השערוך של הנכסים האלה ונסביר את הנושא הזה ואז תראו שכרגע אין ביכולתי לתת אינפורמציה על ההיקף של כל נכס כזה וכזה מבחינת שוויו הריאלי.
ישי עמרמי: יש לנו 170 כאלה נכסים כספיים שהועברו מקרן קיימת לישראל---
דוד רותם: לא שערוך.
דוד רותם: כאשר האפוטרופוס הכללי העביר אליכם 2,060 נכסים, אז הוא נתן לכם רשימה, ובכל רובריקה יש סכום.
ישי עמרמי: נכון.
דוד רותם: הסכומים האלה עד הסוף לכמה הם מגיעים?
דוד רותם: בלי שערוך, בלי כלום, כמה היו שווים ה-2,060 נכסים שהוא העביר אליך?
ישי עמרמי: אתה תיכף תראה בשקף הבא, 72 מיליון שקל שהוא העביר לחברה.
ישי עמרמי: שם כתוב רק שנכס מהסוג הזה, קיבלתי ממנו 5,000 שקל.
ישי עמרמי: אז זה כמובן לא הערך הריאלי של הנכס הזה, לכן אני אומר שאת הכסף, כפי שאתה אומר, יש רשימה בצדה, והרשימה הזאת כפי שהועברה, הועבר גם בגינה הכסף שיופיע בשקף הבא.
ישי עמרמי: יש לנו כאלה, כפי שאמרתי, 2,230.
ישי עמרמי: חשבונות בנק, אותם כ-10,000 חשבונות.
ישי עמרמי: אלה אותם חשבונות שאיתרה ועדת החקירה הפרלמנטרית שהם נכסים, או חשבונות של מה שאנחנו קוראים קורבנות השואה.
ישי עמרמי: יש בהם פה ושם גם ניצולי שואה, שהם לא בסמכות ויכולת החברה לטפל בהם, וזו הקבוצה הזאת ומניות של אוצר התיישבות היהודים.
ישי עמרמי: אם תרצו, אחר כך אני אפרט יותר.
ישי עמרמי: כ-147,907 מניות שהם מניות שהיו בחזקת חברת יק"ט, בנאמנות.
ישי עמרמי: סך הכל הסופי, כפי שאתם רואים, מופיע למטה ברשימה.
ישי עמרמי: בנוסף לזה אותרו במוזיאון ישראל עוד מעל כאלף פריטי אמנות, ציורים, רישומים ויודאיקה, אשר פורסמו לציבור באתר האינטרנט של המוזיאון, עם חיבור אל האתר שלנו והוא עומד לרשות הציבור.
ישי עמרמי: אם מישהו יכול לזהות ולאתר נכס כזה, מסוג זה של פריט אמנות, יכול ופונה למוזיאון בתיאום איתנו, על מנת שאפשר יהיה להשיב את הנכס הזה.
ישי עמרמי: כמובן כל הפריטים האלה מוחזקים, נכון להיום, באוסף המוזיאון.
ישי עמרמי: השווי המוערך של הנכסים שהועברו לחברה, נכון ליוני 2008, במיליוני שקלים: כשאני מדבר על השווי המוערך, כשאנחנו מדברים על נדל"ן, השווי המוערך מתייחס לאומדנים של שמאות כמובן ולכן זה שווי מוערך נכון להיום.
ישי עמרמי: אז כפי שאתם רואים, מהנדל"ן, אותם 330 וכמה נכסים שראיתם בטבלה הקודמת, השווי המוערך שלהם הוא 176 מיליון שקל.
ישי עמרמי: הנדל"ן של קרן קיימת לישראל – 164 מיליון שקל.
זבולון אורלב: אין צורך לקרוא פריט פריט.
זבולון אורלב: הסך הכל?
ישי עמרמי: הסך הכל, כרגע, השווי המוערך של הנכסים שהחברה העבירה עד נכון להיום, 752.2 מיליון שקלים.
ישי עמרמי: מה שראוי להזכיר פה הוא שנכסי הנדל"ן וניירות הערך לא ניתנים למימוש בשלב זה, על פי החוק, והם שמורים ליורשים בלבד.
ישי עמרמי: ראוי לזכור את זה היטב.
ישי עמרמי: דבר שני, מתוך הכספים בלבד, כפי שאתם רואים פה, 155.2 מיליון שקל, החברה החליטה להעביר השנה 100 מיליון שקל סיוע לניצולי שואה.
ישי עמרמי: הדבר האחרון שראוי להזכיר, כי עד היום, מה ששאלת קודם, כבוד היושב ראש, לא הועבר לחברה אף לא נכס אחד במלואו, למעט מניות יק"ט.
ישי עמרמי: נכסי הנדל"ן – אני מקבל את נכסי הנדל"ן עוד בלי הפירות ובלי השערוך, לכן אני מקבל כרגע רק את הנכס עצמו.
ישי עמרמי: ראוי להעביר את זה, כך קובע החוק, ואני צריך לקבל גם את הנכס, גם את פירותיו וגם לשערך אותם.
דוד רותם: הנכסים הועברו במלואם.
דוד רותם: הפירות והשערוך לא הועברו, אבל הנכסים עברו.
ישי עמרמי: אבל הפירות---
דוד רותם: הנכסים הועברו.
ישי עמרמי: חבר הכנסת, הנכס, מבחינת החוק, הוא הנכס והפירות והשערוך.
ישי עמרמי: אוי ואבוי אם אנחנו לא נגדיר את זה כמו שצריך, בהקשר לעניין הזה, תיכף תראו.
זבולון אורלב: למה לא הועבר לכם אף לא נכס אחד?
ישי עמרמי: כי בשביל לעשות את השערוך, אנחנו צריכים להיות ערוכים להפעיל את אותם גורמים, על מנת לבצע את הפעולה הזו.
ישי עמרמי: זו פעולה---
זבולון אורלב: החוק לא מטיל עליהם חובה, החוק לא נתן לכם סמכות?
ישי עמרמי: החוק נתן לנו סמכות ועליהם חובה, ואנחנו צריכים רק לעשות את זה יחד עם כל אחד מהגורמים.
זבולון אורלב: למה זה לא נעשה?
ישי עמרמי: כי זה לוקח זמן.
ישי עמרמי: מה זה 'למה לא נעשה?'
זבולון אורלב: מה אתה צוחק?
זבולון אורלב: אני לא מבין את הצחוק הזה.
זבולון אורלב: עברה שנה, יש נכסים, למה הטיפול לא הושלם?
קולט אביטל: כיוון שהאפוטרופוס לא מוכן.
זבולון אורלב: מר עמרמי, אני שואל שאלה, למה לא הושלם הטיפול?
ישי עמרמי: אז אני אשיב לך בדוגמה.
ישי עמרמי: אני הצגתי את זה גם בפני החברים בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
ישי עמרמי: לדוגמה האפוטרופוס.
ישי עמרמי: האפוטרופוס, בשביל לעשות את העבודה הזאת יחד עם החברה, לקח לו, מאז שאנחנו מדברים בנושא הזה, שנה בשביל לעשות מכרז, על מנת לבחור את אותה חבורה של רואי חשבון שצריכים לעשות את העבודה הזאת.
זבולון אורלב: מה אומר החוק, מה חובתו?
ישי עמרמי: חובתו לאפשר לנו את העבודה הזו.
קולט אביטל: תרשה לי.
קולט אביטל: ההתרשמות שלי היא, ללא כל קשר כרגע למה שאומרת החברה, שהוערמו הרבה מאוד קשיים, גם על ידי משרד המשפטים.
קולט אביטל: אני בעצמי פניתי כמה פעמים לשר המשפטים כדי לזרז את הטיפול של האפוטרופוס, כדי לאפשר לקבל את מלוא שווי הרכוש, וגם על ידי הבנקים.
קולט אביטל: אנחנו פה תקועים באותה נקודה, שלמרות החוק ולמרות כל הבעיות, גם האפוטרופוס, זאת אומרת הצד הרשמי של המדינה שצריך להפנות את הנכסים וגם הבנקים ממשיכים להערים קשיים.
זבולון אורלב: מר עמרמי, כשאתה נתקל בהתנהלות כמו שאתה מתאר אותה, מה אתם עושים?
זבולון אורלב: אתם יושבים עם ידיים בכיסים?
קולט אביטל: אנחנו היינו---
זבולון אורלב: אני שואל את החברה.
זבולון אורלב: הם נושאים באחריות, הם הנאמנים של החברה, אני שואל, מה אתם עושים?
שרה מרום שלו: הם לא יכולים לעשות כלום.
ישי עמרמי: החברה יכולה לעשות.
ישי עמרמי: לצרכי העברת אינפורמציה ומסמכים וכל מה שקשור לנושא הזה, אנחנו יכולים וצריכים ואמורים, על פי החוק, להפעיל את ועדת הערער.
ישי עמרמי: מה לעשות שוועדת הערער התחילה לעבוד החודש?
ישי עמרמי: זה אחת.
ישי עמרמי: שתיים, למשל למינהל מקרקעי ישראל, שמערים קשיים גם כן בעניין הזה, פנינו גם באמצעות היועץ המשפטי של החברה.
ישי עמרמי: יש בחוק סעיף 18 שמחייב את הגופים להעביר את האינפורמציה בלוח זמנים מתקבל על הדעת והמקסימום שאנחנו יכולים לעשות, אם נראה ונמשיך לראות שזה המצב וועדת ערער לא תעמוד כמו שצריך לרשות החברה, צריך יהיה להתחיל להפעיל מערכת משפטית, על מנת לחייב את הגורמים להעביר את---
דוד רותם: מר עמרמי, אולי אפשר לפני מערכת משפטית, לפרט לנו עכשיו, לפרוטוקול, את הגופים שאינם משתפים פעולה על פי החוק?
דוד רותם: אחד אחד, רשימה.
דוד עמרמי: חלק מהרשימה אמרתי – האפוטרופוס הכללי, העניין נמצא עכשיו במצב שבו הנושא של השערוך מטופל סוף סוף על ידי ארבעה משרדים של רואי חשבון.
דוד עמרמי: עד חודש ספטמבר צריכה להיגמר העבודה בנושא הזה ואז לפחות החלק הזה של השערוך והפירות יסתיים ויועבר הכסף לרשות החברה.
דוד עמרמי: זה גורם אחד.
דוד עמרמי: קרן קיימת לישראל – אנחנו נמצאים כבר בבדיקה של רואי חשבון לצורך העניין הזה.
דוד עמרמי: גם אצלם וגם במינהל מקרקעי ישראל, על מנת להשלים את העבודה בתחום הזה.
דוד עמרמי: יק"ט, אוצר התיישבות היהודים.
דוד עמרמי: יש חברה שהחזיקה באותם מניות שלא באו לדרוש אותם אחרי המלחמה.
דוד עמרמי: העבירו לנו את כל מה שהיו צריכים להעביר.
זבולון אורלב: מי מחזיק את זה?
זבולון אורלב: בנק לאומי?
נדב העצני: אלה מניות של בנק לאומי שמוחזקות בידי אוצר התיישבות היהודים.
נדב העצני: זה החליפה של JCT שהקימה התנועה הציונית.
ישי עמרמי: נכון, ואז החברה הזאת---
זבולון אורלב: אז מי לא משתף פעולה?
זבולון אורלב: עומדים כך וכך זמן אחרי הקמת החברה, תמונת המצב היא שהרבה לא קרה, סיבות ותירוצים יש פה עד להודעה חדשה, למשרדים, לאפוטרופוס, לקרן קיימת לישראל, לחברה, סך הכל נפטרו עוד כך וכך אנשים שיכלו לקבל את הסיוע הזה ולא קורה שום דבר, בינתיים אנשים במצוקתם, ולמדינת ישראל יש זמן.
זבולון אורלב: אתם לכאורה הייתם צריכים להרעיד מוסדות שמים וארץ, לעשות פה צעקות, לעשות פה מהומות, לבוא לכנסת, לבוא לממשלה, להגיד 'רבותיי, זה לא יכול להיות המצב הזה".
ישי עמרמי: אני אומר שוב – קודם כל החברה, כפי שראית, העבירה לרשותם במשך השנה הזאת.
ישי עמרמי: ..
ישי עמרמי: אנחנו לא יכולים לסדר את כל העניינים במדינה הזאת אחרי 70 שנה בכמה חודשים.
ישי עמרמי: החברה היתה צריכה לקום, היה צריך להקים אותה, להתארגן ולהפעיל אותה וכך הלאה.
ישי עמרמי: עד היום, כפי שאתה רואה, בכל זאת 750 מיליון שקל שווי מוערך הועבר.
ישי עמרמי: סכומים לא---
זבולון אורלב: זה לא עוזר אפילו לניצול שואה אחד.
ישי עמרמי: תסלח לי, אדוני.
ישי עמרמי: אני רוצה לראות, החברה הזאת, 100 מיליון שקל החליטה להעביר כבר---
זבולון אורלב: אני מדבר על אלה שהם בעלי הנכסים.
זבולון אורלב: לניצולי השואה, אתם פילנתרופים של נכסים של נספי השואה שלא איתרתם, זו פילנתרופיה שנדבר עליה בפעם אחרת, אולי אתם גם שמים שלט עם השמות שלכם, שתרמתם.
זבולון אורלב: הפילנתרופיה הזו היא מאוד חשובה, נשים אותה רגע בצד.
זבולון אורלב: אני שואל כרגע על אנשים שהם בעלי נכסים.
זבולון אורלב: יש בעל נכס אחד שקיבל מכם נכס?
ישי עמרמי: כן.
זבולון אורלב: כמה קיבלו?
ישי עמרמי: רגע, אדוני.
ישי עמרמי: תן לי לנסות בכל זאת לתת תמונה.
ישי עמרמי: כל השאלות שאתה רוצה לשאול, אתה---
זבולון אורלב: במקום כל הנאום הזה, היית אומר מספר, 10, 100,000, 10,000.
זבולון אורלב: למה לנאום כל כך הרבה?
זבולון אורלב: תגיד לי מספר.
זבולון אורלב: אתה יכול להגיד לי מספר?
ישי עמרמי: 110 אנשים, אושרה להם העברה של נכסים.
ישי עמרמי: וגם פה יש פרובלמטיקה שאני צריכה להסביר.
דוד רותם: אם אושרו, למה לא הועברו?
דפנה הולץ לכנר: אני יודעת ש-100 מיליון לא הועברו, אושרו.
נדב העצני: אם עורכת הדין לכנר כבר מתחילה לתת אינפורמציה---
דפנה הולץ לכנר: לא, רק מדייקת.
זבולון אורלב: סליחה, לא לך ולא לך יש זכות דיבור.
דוד רותם: אושרו 100 מיליון שקל, כמה הועברו?
נדב העצני: לא, ל-110 יורשים יש זכויות.
דוד רותם: כמה מתוך ה-110 שאושרו – מתי הם אושרו ומתי הם הועברו?
זבולון אורלב: מר עמרמי, אם אפשר תעשה רגע פסק זמן ותגיד לנו האם יש יורש של נספה שואה אחד שקיבל בפועל וזה אצלו והטיפול תם?
זבולון אורלב: האם יש כזה, וכמה?
ישי עמרמי: אז אני אומר שוב, אני---
זבולון אורלב: אתה יכול לענות במתמטיקה, לא בפרוזה?
זבולון אורלב: אני רוצה שתענה לשאלה.
זבולון אורלב: שואלים אותך שאלה מספרית ותשיב במספרים, לא במלים.
ישי עמרמי: 110 יורשים, אושר להם---
זבולון אורלב: אני אחזור על השאלה עוד הפעם.
זבולון אורלב: אתה יכול לענות על השאלה?
זבולון אורלב: אני שואל אותך שאלה ברורה, כמה יורשי נספי שואה קיבלו, לא אושרו, קיבלו בפועל את הנכס וזה נמצא אצלם ותם הטיפול?
ישי עמרמי: אני אומר שוב, קיבלו מעטים, ותיכף אני אסביר.
זבולון אורלב: אני לא ביקשתי הסבר, אני קודם כל שואל אינפורמציה, ריבון העולמים.
ישי עמרמי: עשרה יורשים קיבלו בפועל.
ישי עמרמי: אני רוצה רק להסביר.
זבולון אורלב: עשרה יורשים קיבלו בפועל.
זבולון אורלב: יש לי מידע אחר, אתה תוכל תוך כדי הישיבה לתת לי את הרשימה של אותם עשרה?
ישי עמרמי: אני צריך להביא לך אותה, אני אביא, אעביר לך אותה.
זבולון אורלב: אתה יכול להמשיך בבקשה במצגת.
ישי עמרמי: אני ממשיך לעניין האיתור.
ישי עמרמי: החברה עובדת בשלושה מסלולים לצורך האיתור וההעברה של הנכסים.
ישי עמרמי: אחד, פועלת כמו שכבר הזכרתי את ההתחשבנות הכספית עם כל הגופים שמחזיקים את הנכסים.
ישי עמרמי: דבר שני, היא הפעילה ארבעה צוותי משימה במיקור חוץ, לצורך איתור נכסים שהם נכסים שלא אותרו עדיין, על מנת לנסות לאתר אותם.
ישי עמרמי: הדבר השלישי, עושה מחקר והסתייעות במאגרי מידע שמהם ובאמצעותם אנחנו מקבלים את קצות החוט להגיע אל אותם נכסים שמדובר בהם.
ישי עמרמי: לגבי ההתחשבנות הכספית של החברה עם הגופים – לגבי בנק לאומי, שהוא הבנק הגדול ביותר לצורך העניין הזה, הוגשה דרישה ראשונה לתשלום על קרוב ל-1,200 חשבונות, בסך כ-130 מיליון שקל.
ישי עמרמי: הוגש בתחילת חודש מרס השנה.
ישי עמרמי: הועברה תגובת הבנק הדוחה את הדרישה על הסף.
ישי עמרמי: הועבר מכתב תשובה ראשוני, כי התשובה של הבנק הגיעה רק לפני מספר ימים, בתחילת חודש יוני, ואנחנו מכינים תגובה משפטית מלאה ובהכנה דרישה שנייה על סך כ-1,000 חשבונות בהיקף של מעל 250 מיליון שקל.
ישי עמרמי: בנק דיסקונט – הוגשה דרישה ראשונה, על סך 11 מיליון שקל, לפני חודש וחצי.
ישי עמרמי: נוצר קשר עם הבנק וצוות פועל לצורך קיום המגעים בינינו, על מנת להעביר את הכסף כפי שנדרש.
ישי עמרמי: בנק הפועלים – בימים הקרובים תוגש דרישה ראשונה על סך 1.3 מיליון שקל, ובנק המזרחי, בימים הקרובים תוגש דרישה ראשונה, על סך כ-23 מיליון שקל.
ישי עמרמי: בנק מרכנתיל דיסקונט, בהכנה דרישה ראשונה להגשה, בחודש אוגוסט.
דוד רותם: כשכתוב בימים הקרובים ובהכנה---
ישי עמרמי: אני רוצה להזכיר, את האינפורמציה על חשבונות של הבנקים, קיבלנו מוועדת החקירה.
ישי עמרמי: בוועדת החקירה חלקם של הנושאים שהם נושאים כספיים, כמו מניות, כמו אגרות חוב, כמו יתרה בודדת, לא רוצה להלאות אתכם בפרטים, לא טופלו על ידי ועדת החקירה.
ישי עמרמי: דבר נוסף, כפי שאמרתי, בוועדת החקירה טופלו ואותרו חשבונות של קורבנות.
ישי עמרמי: היינו צריכים להוציא ולנפות משם כרגע את אותם חשבונות של ניצולים שאנחנו לא יכולים לטפל בהם.
ישי עמרמי: אנחנו היינו צריכים להכין את העבודה הזאת ולהכין את כל החומר לדרישה לבנקים.
ישי עמרמי: לכן הדרישה הראשונה היא, ואם אני מדבר על 'הימים הקרובים', זה יוגש, אני מקווה, במהלך השבוע, מקסימום בשבוע הבא.
ישי עמרמי: לגבי ה'הכנה', זה עוד נתון שצריך יהיה להשלים את ההכנה לקראת העברת הדרישה.
ישי עמרמי: ההתחשבנות עם האפוטרופוס הכללי וקרן קיימת לישראל – כמו שהזכרתי, ארבעה משרדים פועלים לצורך העניין הזה בתיקי האפוטרופוס הכללי וקרן קיימת לישראל, ובחודש יוני יוגשו הדרישות הכספיות הראשונות---
דוד רותם: אני אגיד לך למה אני שואל אותך, כי באפריל 2008, כשפרסמתם את הדוח הקודם, אז כתבת 'בימים הקרובים תוגשנה דרישות נוספות לבנק לאומי, בנק דיסקונט, בנק המזרחי, בנק מרכנתיל ובנק הפועלים'.
דוד רותם: אז זה היה בימים הקרובים, זה היה באפריל, היום אנחנו כבר נמצאים שלושה חודשים אחר כך ואנחנו שומעים עוד פעם 'בימים הקרובים'.
זבולון אורלב: תמשיך בבקשה.
ישי עמרמי: עכשיו מדברים על הפעלת ארבעה צוותי משימה, בדיקת גופים שעסקו במכירת נכסים, כמו למשל הכשרת היישוב, יכין חק"ל, אחרים שעסקו בעניין הזה, בדיקת אזורים בארץ בדגש על גוף מיישב, בדיקת אזורים בארץ בהם ידוע כי כבר קיימים נכסים של נספי שואה מקודם, בדיקת גושים ספציפיים, כמו למשל הגוש הגדול בצפון תל אביב, בדיקה בעיריות, בחיפה ובראשון לציון התחלנו לבדוק דברים, ובדיקת נכסים שהועברו לקניין המדינה.
ישי עמרמי: אלה נכסים שלא נמצאים לא באפוטרופוס ולא בקרן קיימת לישראל וראוי למצוא אותם בתוך המערכת הזאת.
ישי עמרמי: מחקר והסתייעות במאגרי מידע – החברה פועלת בארכיונים הציבוריים, המרכזיים, יש קשר עם לשכת רישום המקרקעין בטאבו, מאגר מס רכוש, השמאי הממשלתי.
ישי עמרמי: כל אותם גורמים או מקומות שבהם אנחנו יכולים כמובן להפעיל קצות חוט כדי למצוא רכוש נוסף.
זבולון אורלב: אני רק רוצה לומר שאנחנו מקדמים בברכה את מר ביצור, שהוא המנהל הכללי של המשרד לענייני גמלאים.
אבי ביצור: אני מתנצל בשם השר והמשרד שלנו, אי הבנה.
ישי עמרמי: איתור יורשים והשבת נכסים לזכאים.
ישי עמרמי: זה חלק מהשאלות ששאלתם.
ישי עמרמי: אני רוצה להזכיר פה את הסעיפים בחוק המחייבים את החברה על האיתור בנושא הזה, משום שיש לזה השלכה מרחיקת לכת על העבודה שלנו.
ישי עמרמי: קודם כל על החברה לפרסם כל נכס שהגיע אליה, הטוענים לנכס רשאים להגיש בקשה לגביו, עד שנה מיום הפרסום.
ישי עמרמי: הפרסום הראשון היה ביוני 2007, ולמעשה הסתיימה השנה הראשונה הזו.
ישי עמרמי: על החברה להחליט בזכויות בנכסים ולמסור את החלטתה בתוך שנה מתום התקופה להגשת הבקשות.
ישי עמרמי: אתה שאלת, אז אני מסביר שהחברה רק מעכשיו, כלומר מיולי ועד יולי בשנה הבאה, אמורה לתת החלטות לגבי השבה של נכסים ליורשים.
ישי עמרמי: לא תחליט החברה בבקשה לפני תום שנה מיום הפרסום, אלא אם כן ראתה כי מן הנכון לעשות כן, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
ישי עמרמי: ואז הדוגמה לטעמים של אותם 110, שמסרתי לכם עליהם זה או גיל, או בקשות שהטיפול בהם הוחל על ידי האפוטרופוס או קרן קיימת לישראל טרם הקמת החברה, ובמסגרת זו אושרו עד היום 105 בקשות ל-115 יורשים.
זבולון אורלב: תחזור רגע על השקף הקודם, אם אפשר.
זבולון אורלב: אני רוצה להבין, כלומר גם אם סיימת טיפול בנכס, הכל ברור ואין יותר שאלות, אתה תמתין שנה ורק אז תמסור את ההחלטה?
ישי עמרמי: כי זה מה שאומר החוק.
נדב העצני: סעיף מפורש של החוק פשוט אוסר עליה.
ישי עמרמי: נכון להיום מפורסמים באתר האינטרנט של החברה כ-66,000 שמות של בעלי נכסים, נספי שואה, כמפורט.
ישי עמרמי: נדל"ן 526, כספים 11,258 וניירות ערך, זה בעלי מניות יק"ט, 53 ומשהו.
זבולון אורלב: מי איתר את 66 השמות האלה?
ישי עמרמי: חלק מהשמות זה אנחנו יחד עם הגורמים, כפי שנאמר קודם.
ישי עמרמי: חלק הועבר, חלק אנחנו יחד עם האפוטרופוס הכללי.
דפנה הולץ לכנר: הרוב קיבלתם מהאפוטרופוס, מוכן.
ישי עמרמי: מספר הבקשות שהגיעו עד סוף יוני, לחברה, לצורך העניין, 6,604, שוב בחלוקה כמפורט, כספים, נדל"ן וניירות ערך.
ישי עמרמי: שוב ראוי להזכיר לגבי כספים ש-2,684 מהבקשות לכספים הן בקשות מהבנקים, מחשבונות הבנקים, שהחבות להעברתם לחברה לא הוכרה עדיין.
ישי עמרמי: כלומר הנכס לא בידינו.
ישי עמרמי: צוות העובדים המטפל בבקשות האלה – היום מהצוות של החברה עובדים 20 איש בתוך המערכת הזאת של ההשבה, 13 עובדים קבועים ו-7 זמניים.
ישי עמרמי: היעד לטיפול בעיקר בבקשות שהוגשו, זה עד שנת 2009, לסיים את הטיפול בבקשות שכבר הגיעו ואלה שיגיעו במהלך המשך השנה.
ישי עמרמי: סיוע לניצולי שואה – כפי שאמרנו, החברה החליטה להעביר בשנת 2008 100 מיליון שקל כסיוע לניצולי שואה בשני מסלולים.
ישי עמרמי: כ-75 מיליון שקל סיוע לכ-12,000 ניצולי שואה, 6,000 שקל---
זבולון אורלב: זאת העברה ישירה מחשבון הבנק שלכם לחשבון הבנק שלהם?
ישי עמרמי: נכון, כן.
זבולון אורלב: איך אתם מאתרים?
ישי עמרמי: תיכף נגיע לזה.
ישי עמרמי: קודם כל 25 מיליון זה תמיכה לפרויקטים מיוחדים המסייעים לניצולי שואה.
ישי עמרמי: המענק ניתן למי שמתקיימים בו שני התנאים המצטברים הבאים; החברה ניסתה לאתר, לא בעצמה---
דפנה הולץ לכנר: התנאי הראשון זה אחד מהחוקים.
דפנה הולץ לכנר: התנאי השני זה תנאי אחר.
ישי עמרמי: זה ביחד.
ישי עמרמי: זה התנאי הראשון, עוד לא רואים את השני.
ישי עמרמי: הפרנציפ היה שהחברה ביקשה לאתר את קבוצת הניצולים הנזקקים הנמוכה ביותר.
זבולון אורלב: התנאי הראשון זה שהוא זכאי לאיזה שהוא תגמול מכח אחד החוקים.
זבולון אורלב: האם יש עוד חוק שקשור לניצולי השואה שהוצאתם מהעניין הזה?
זבולון אורלב: התנאי השני?
ישי עמרמי: התנאי השני זה שיהיה זכאי ומקבל גמלת השלמת הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי, לפי חוק הבטחת הכנסה, או תשלום תגמול נזקק על פי חוק נכי רדיפות הנאצים.
ישי עמרמי: אנחנו איתרנו סדר גודל של כ-10,000, 12,000 ניצולים מהסוג הזה.
ישי עמרמי: קיבלנו את הרשימה המלאה, על פי ועדה מיוחדת במשרד האוצר, והחברה העבירה, לקראת פסח השנה, את הכסף ישירות, המענק, לחשבון הבנק של הניצולים הנזקקים האלה, בלי שביקשו ובלי שצריך למלא טופס או דברים מהסוג הזה.
ישי עמרמי: הועברו כבר היום סדר גודל של 62 מיליון שקל, מתוך ה-75.
ישי עמרמי: המענק, כפי שנאמר, בסך 6,000 הועבר לקראת הפסח, ובסעיף הבא – החברה מאפשרת לניצולי שואה הסבורים כי הם זכאים למענק לפנות לחברה בבקשה לקבלת המענק.
ישי עמרמי: עד היום הוגשו לחברה 3,673 בקשות.
ישי עמרמי: מתוכן אושרו עד כה 526 והכסף הועבר אליהם.
ישי עמרמי: הבקשות הנוספות נמצאות בהליכי טיפול.
זבולון אורלב: מי החליט על ה-100 מיליון?
ישי עמרמי: הדירקטוריון של החברה.
זבולון אורלב: זו החלטה עצמאית שלו?
זבולון אורלב: אין פניית ממשלה, אין המלצת ממשלה?
ישי עמרמי: לא, זו החלטת הדירקטוריון על פי מה שמחייב אותו, לעניין זה, החוק, ועל פי שיקול הדעת שהוא רשאי להפעיל לצורך העניין.
דפנה הולץ לכנר: והעתירה לבג"צ שהוגשה.
ישי עמרמי: תמיכה לגופים – כמו שאמרתי, אנחנו, על פי החוק, רשאים להעביר תמיכה לפרויקטים מיוחדים באמצעות מוסדות וגופים שמסייעים לניצולי שואה והחברה קבעה את הקריטריונים לעניין הזה.
ישי עמרמי: הוגשו עד היום 43 בקשות לתמיכה.
ישי עמרמי: הקמנו ועדה מייעצת לדיון וגיבוש המלצות לאישור הדירקטוריון, שאלה, כפי שאתם רואים, חבריה, ולקראת שנת 2009, כמו לקראת כל שנת פעילות של החברה, החברה תקבע את ההיקף של הסיוע הנוסף שיועבר לניצולי שואה וכן את היקף הסיוע שיועבר למוסדות הנצחה.
ישי עמרמי: מהשנה הבאה החברה יכולה כבר להעביר גם למוסדות הנצחה סיוע.
שרה מרום שלו: קודם יבנו מוסדות הנצחה, אחר כך לניצולי השואה?
ישי עמרמי: התחשיב לקביעת מסגרת התקציב התפעולי השנתי של החברה קבוע בחוק.
ישי עמרמי: בשנתיים הראשונות לפעילותה, זה מספטמבר 2006 ועד 31 לאוגוסט 2008, על המדינה להעביר לחברה 24 מיליון שקלים תקציב משלים, בניכוי 2% מנכסיה בסוף שנת הפעילות הראשונה.
ישי עמרמי: נכון להיום העבירה המדינה לחברה 22.4 מיליון שקלים.
נדב העצני: זה בסדר שמר לניר מפריע ככה?
זבולון אורלב: אתה אל תפריע לי לנהל את הישיבה.
זבולון אורלב: אם אתה רוצה להעביר לי פתקים ולהגיד לי כל מיני דברים, אתה גם מוזמן ואתה יודע שאתה עושה את זה בישיבות אחרות.
זבולון אורלב: זה נוהל מקובל מאוד ואני מודה לך שאתה---
נדב העצני: אני מקבל את ההזמנה ואני אפעל על פיה.
זבולון אורלב: כתוב כאן: בשנתיים הראשונות לפעילותה, מספטמבר עד 31 לאוגוסט, על המדינה להעביר לחברה 24 מיליון תקציב משלים, בניכוי 2% מנכסים בסוף שנת הפעילות הראשונה.
זבולון אורלב: תסביר לי את המשפט הזה.
ישי עמרמי: בסוף שנת הפעילות הראשונה, שזה היה ב-31 לאוגוסט 2007, היו ברשות החברה 87 מיליון שקל נכסים.
ישי עמרמי: על פי תיאום עם האוצר היא לקחה 2% מזה, 1.6 מיליון, ואת זה מנכים מהעניין ולכן המדינה העבירה לא 24, אלא רק 22.4 מיליון.
ישי עמרמי: זה הכל.
ישי עמרמי: פה יש את מסגרת התקציב, אם מישהו ירצה לעבור עליו, או להתעניין בו.
ישי עמרמי: אנחנו, כמובן, מעמידים אותו לרשות הציבור, גם פה וגם בוועדת חוקה, חוק ומשפט, והוא גם מפורסם באתר האינטרנט שלנו.
ישי עמרמי: התקציב השוטף הוא בסדר גודל של 15 מיליון שקל.
זבולון אורלב: התקציב השוטף השנתי.
ישי עמרמי: השנתי, נכון.
זבולון אורלב: הוצאות לצורך ביצוע המשימות שלכם על פי חוק הוא 15 מיליון.
זבולון אורלב: מי מאשר את זה?
ישי עמרמי: גם הדירקטוריון וגם הוועדה הממנה.
ישי עמרמי: יש השקעה בתשתיות הקמה שהיתה לחברה, לצורך הקמת כל המערכות שהיא פועלת על פיהם, עוד 2 מיליון.
ישי עמרמי: סך הכל 17.5 מקורות תקציב משלים מהמדינה, לצורך השנה הזאת, ו-2% מהתקציב, 17.537 מיליון.
ישי עמרמי: עוד דבר קטן – החברה מונה היום 34 עובדים קבועים.
ישי עמרמי: תנאי השכר על פי כללי והוראות---
זבולון אורלב: הלאה, קראנו.
זבולון אורלב: אנחנו נעבור לחברי הכנסת.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מאוד נכון שאנחנו יושבים בנושא של השבת רכוש וכספים לצאצאים של נספי השואה.
מרינה סולודקין: יש את מחצית הכוס המלאה והריקה.
מרינה סולודקין: כחבר כנסת שעשר שנים לקח להעביר את חוק פטור ממיסוי של הכסף מגרמניה וחמש שנים ישבתי יחד עם חברי הכנסת מיכאל קליינר וקולט אביטל בוועדת חקירה בנושא השבת הרכוש, אז אני רואה גם את הצד החיובי שהרכבת של החברה כבר נוסעת, והשנה אתם עשיתם עבודה ארגונית.
מרינה סולודקין: יש את מחצית הכוס הריקה ועוד איך, בגלל שפונים אליי הרבה אנשים שיש להם נכסים וגם כספים, ועולים חדשים מהמדינות הבלטיות, שהשקיעו במדינת ישראל עד 1939 ואני רוצה לומר לכם שעם הקצב הזה של השבת רכוש וכספים, זה לא הדור הראשון ולא הדור השני, טוב יהיה אם הדור השלישי של נספי שואה יצליח לקבל את הכסף, בגלל שהגיעו אליי חדשות רעות שחלק מהאנשים שהגיעו לכאן בשנות ה-70 וראו את הנכסים שלהם רשומים אצל האפוטרופוס של המדינה וגם בקרן קיימת לישראל, מתו.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר במה אני לא מבינה את החברה.
מרינה סולודקין: יש לכם בעיות, אנחנו כאן בכנסת, למה אתם לא משתמשים בכח שלנו?
מרינה סולודקין: אנחנו עשינו ועדת חקירה בנושא השבת הרכוש, אנחנו כאן בכנסת נלחמים כל יום.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת אורלב, מוועדת ביקורת המדינה, עוזר לכם והיה ראשון במדינה שאמר איפה המצפון של החברה הישראלית והממשלה הישראלית, ועשינו ועדת חקירה.