GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן טוטנאור: אנחנו מייצאים למאה ועשר מדינות, אנחנו מונים כארבע מאות ועשרה עובדים, יש לנו מפעל ענק בבית שמש שמשתרע על שלושים אלף מטר מרובע, ובעצם אני התחנכתי, אני בדור שהתחנך שצריך ייצוא, בלי ייצוא אין תקווה, והעברתי את כל המפעל שלי, שהיה בעצם ממכירות מקומיות לייצוא.
רן טוטנאור: אנחנו עושים תשעים וחמישה אחוז לייצוא למאה ועשר מדינות.
רן טוטנאור: ובעצם השנתיים האחרונות מראות לי כמה שטעיתי.
רן טוטנאור: כמה שהיה עדיף לי להישאר במדינת ישראל, להיות קטן ולהישאר ארץ ישראלי.
רן טוטנאור: כיוון שאנחנו בשנתיים וחצי האחרונות נפגענו בצורה אנושה.
רן טוטנאור: אני חושב שכל תעשיית הייצוא היום נמצאת באסון טבע.
רן טוטנאור: נמחקו לנו כשלושים אחוז מהתקבולים, זה מקביל לזה שכל אחד מפה שמקבל היום משכורת שלושים אחוז יימחקו לו או לא יינתנו לו מחר בבוקר.
רן טוטנאור: אני רוצה לראות אחד בחדר הזה שיכול לחיות עם שלושים אחוז פחות תקבולים ושלושים אחוז פחות במשכורת.
רן טוטנאור: הוא היה הרי פושט רגל ברגע.
רן טוטנאור: וזה מה שקורה היום לתעשיית הייצוא.
רן טוטנאור: לתעשיית הייצוא נמחקו שלושים אחוז מההכנסות שלה תוך שנה וחצי.
רן טוטנאור: זה מה שקרה גם למפעל שלי, ואני חייב להגיד שהצעד הראשון זה הפסקת קבלת עובדים חדשים, צעד שני זה הפסק של שעות נוספות, צעד שלישי זה פיטורים, צעד רביעי זה להעביר את הרכש למדינות חוץ.
רן טוטנאור: אני חייב להגיד אדוני הנגיד, ואנחנו נפגשנו לא פעם, אני חייב להגיד לך שבסקר שעשיתי למרחב ירושלים יש לנו מאתיים מפעלים, והגדולים ביותר.
רן טוטנאור: שבעים אחוז מהמפעלים העבירו ומעבירים בימים אלו את קווי הייצור שלהם, חלק מקווי הייצור שלהם לחוץ לארץ.
רן טוטנאור: שבעים אחוז ממפעלי מרחב ירושלים, ואני רק מרחב אחד.
רן טוטנאור: אני רוצה להגיד אדוני היושב ראש שהחקירה הבאה שתהיה במדינת ישראל היא תהיה איך נתנה מדינת ישראל, איך הפסידה מדינת ישראל את תעשיית הייצוא שלה.
רן טוטנאור: החקירה תהיה, אם זה במבקר המדינה או כל חקירה אחרת.
רן טוטנאור: מה שקורה היום על הפרק ועל דוכן האשמים לפי דעתי זה לא בנק ישראל.
רן טוטנאור: בנק ישראל מה שהוא היה צריך לעשות במאמץ, הוא קנה את הדולרים, הוא צריך להמשיך עם הריבית, ותיכף נדבר על הנושא של הריבית, הוא צריך לרכוש יותר דולרים.
רן טוטנאור: אבל הוא התחיל משהו.
רן טוטנאור: משרד האוצר הוא זה שצריך להיות פה על כס הנאשמים.
זבולון אורלב: אגב אני כבר משנה את סדר היום ובמקום הנושא של טיפול בנק ישראל יהיה טיפול בנק ישראל ומשרד האוצר.
רן טוטנאור: אדוני היושב ראש, אם תראה לי ציוץ אחד של הנהגת האוצר בנושא הדולרים בשנה וחצי האחרונה.
רן טוטנאור: הייתי חבר בוועדת ארצי.
רן טוטנאור: הממשלה ביקשה שנתכנס וניתן את מסקנותיה.
זבולון אורלב: מי מינה את הוועדה?
דוד ארצי: את הוועדה מינתה ממשלת ישראל.
דוד ארצי: חתום על המינוי אדון ישי.
רן טוטנאור: אנחנו נתנו את המסקנות שלנו ביולי 2007.
רן טוטנאור: שנה שמשרד האוצר לא הסתכל ותייק את המסקנות האלה בתיוק מגרסה.
רן טוטנאור: אני מצטער להגיד את זה.
רן טוטנאור: ולא עשו שום דבר.
רן טוטנאור: זה היה כשהדולר היה ב-4.2.
רן טוטנאור: היום אנחנו ב-3.3.
רן טוטנאור: לא נעשה כלום.
רן טוטנאור: נגיד בנק ישראל אמר לפני רגע שהוא בעד מסקנות ועדת ארצי.
רן טוטנאור: ועדת ארצי תוייקה בתיוק מגרסה.
רן טוטנאור: לא פתחו אותה, לא ראו אותה, לא התייחסו אליה.
רן טוטנאור: לא שמענו מילה משר האוצר וצמרת האוצר.
רן טוטנאור: יש החלטת ממשלה שאושרה בנובמבר.
רן טוטנאור: ולכן שלא תגידו לא אמרנו.
רן טוטנאור: הוועדה הבאה הגדולה תעסוק בזה שתעשיית הייצוא נעלמה, נעלמת ותיעלם.
רן טוטנאור: עכשיו אני רוצה להגיד דבר לכבוד הנגיד.
רן טוטנאור: ברבעון הראשון לא היתה שום צמיחה בייצוא התעשייתי.
רן טוטנאור: ברבעון השני יש נסיגה של שני אחוז.
רן טוטנאור: מה שבעצם צומח זה ייצוא השירותים, ובעיקר התוכנה.
רן טוטנאור: זה לא הייצוא התעשייתי אדוני הנגיד, זה לא הייצוא התעשייתי.
רן טוטנאור: הייצוא התעשייתי יורד בהדרגה, יורד ויורד באחוזים ניכרים.
דוד ארצי: אבל אמרתי לך, אם אתה מנתק את הפוספטים והאשלג והכימיה, שזה קומודיטיס, הייצוא התעשייתי ירד מנובמבר בעשרים אחוז.
דוד ארצי: יש לי את המספרים.
אבשלום וילן: זה הכל בסדר והכל נכון, אבל להגיד שהאלקטרוניקה בגדול, עם התוכנה וזה היא מחוץ לסיפור, בשנות השבעים זו התעשייה שמשכה את כל הייצוא הישראלי.
אבשלום וילן: זה קצת מגוחך להוציא את הקטר ולהגיד הוא לא שייך לרכבת.
רן טוטנאור: בכל אופן מה שאני אומר, הנתונים הם, יש נסיגה באפריל-מאי של בין אחוז וחצי לשני אחוזים בייצוא התעשייתי, וזה מראה הכל, ועוד לא ראינו כלום, מכיוון שהרבעון השני, הדו"חות יינתנו בחודש הבא, ואנחנו נראה בדיוק לאן זה מגיע ואיך נפגעו התעשיינים.
רן טוטנאור: והדבר השלישי זה הנושא של הריבית.
רן טוטנאור: אדוני הנגיד, אתה צריך להחליט בעוד שבוע פחות או יותר לגבי הריבית.
רן טוטנאור: אני רוצה להגיד ולהבהיר ששישים ושישה אחוז מהאינפלציה בשנה החולפת נגזרה מההתייקרות של הדלק והמזון בעולם.
רן טוטנאור: בעצם שרוב האינפלציה הזאת היא מיובאת בעצם.
רן טוטנאור: וכל העלאת ריבית לא תשפיע על האינפלציה פה במדינת ישראל בגדול, ולעומת זאת תוריד את שער הדולר עוד דרגה, ותיתן לנו עוד "תמריצים" לעזוב את מדינת ישראל.
רן טוטנאור: אני כיצואן של הרבה מאוד עשרות מיליוני דולרים, אני העברתי כבר רכש חמישה מיליון דולר ממדינת ישראל החוצה.
רן טוטנאור: ואני חייב להגיד לך שספקים, אם אמרתי קודם שארבע מאות ועשרה אנשים עובדים אצלי, הרי יש עוד איזה אלף שעובדים בשבילי כספקי משנה ואני חייב להגיד שאותם ספקים שנתנו לי את אותם חמישה מיליון דולר או התדלדלו בכוח אדם בצורה משמעותית או שסגרו כבר.
רן טוטנאור: ואני רק אחד.
רן טוטנאור: ולכן כל השלכה שלך, ויושב ראש הוועדה העיר שזה כל כך חשוב שאתה תשמע אותנו, כי בסופו של דבר אם רואים בגדול, אנחנו מביאים את מאסות הדולרים למדינת ישראל.
רן טוטנאור: ואם המאסות האלה ייפסקו, וכל מה שאנחנו רואים שזה הון ספקולטיבי ואתה יודע טוב שחצי מהכסף שנכנס למדינת ישראל זה לא להשקעה בנדל"ן ובחברות תעשייתיות וכו' אלא חצי מזה זה הון ספקולטיבי שעושה עלינו סיבוב בגלל הפרשי הריבית, ואנחנו אומרים ומבקשים שתשמע אותנו ותתייחס לריבית הזאת כי בעוד שבוע זה יכול למוטט, כי מה שכבר נשאר ימוטט סופית את כל הנושא הזה.
רן טוטנאור: לסיום, אני רק אומר, כבוד היושב ראש, חייבים לפתוח בחקירה איך לא נעשה כלום במסקנות ועדת ארצי ואיך משרד האוצר לא התייחס ורק אומר לנו כל הזמן שהם בסך הכל רואים את המתרחש, בוחנים את המתרחש.
רן טוטנאור: אבל המתרחש כבר קיים, המתרחש כבר נעשה.
רן טוטנאור: תגיבו לאותם יצואנים.
רן טוטנאור: ושוב אני אומר, לא רוצה תמריצים, היתה פה ועדה, היו פה כמה נקודות, צריכים לשנות אותן כי עכשיו אנחנו כבר ב-3.2.
רן טוטנאור: אבל זו החקירה הבאה הגדולה.
זבולון אורלב: מר טוטנאור תודה רבה.
זבולון אורלב: ורשות הדיבור ליונתן מלמד מהתעשייה הקיבוצית, יושב ראש התעשייה הקיבוצית.
יונתן מלמד: שמי יונתן מלמד, אני יושב ראש איגוד התעשייה הקיבוצית, מייצג כשלוש מאות מפעלים שקיימים בתעשייה הקיבוצית.
יונתן מלמד: חלקם גדולים, חלקם קטנים אבל רובם מוטי ייצוא.
יונתן מלמד: אני לא חושב שעל סדר היום צריך להיות דרך קבלת ההחלטות כי אני בטוח שכבוד הנגיד מקבל את ההחלטות בצורה הכי מסודרת ולפי החוק.
יונתן מלמד: צריך לטפל בבעיה בצורה יסודית.
יונתן מלמד: אני יוצא מתוך הנחה, אמנם אנחנו כולנו פועלים במשק גלובלי, אבל מדינת ישראל עדיין מבודדת, עם הנמלים שלנו, עם המלחמות שלנו, אנחנו לא כמו כל מדינה אחרת בעולם הגלובלי.
יונתן מלמד: אנחנו עדים לשער דולר נמוך, אנחנו עדים במקביל לצמיחה של האינפלציה, לגידול באינפלציה.
יונתן מלמד: אני לא מומחה גדול, אבל אני חושב שהכלים שעומדים לנגיד במצב הזה זה כמו אקדח, עוד כמה אחוז ריבית או העשיריות אחוז במצב של שער הדולר, הרכישות, אני חושב שהם אקמולים שעוברים אחרי כמה שעות, אולי ימים, ואחרי זה הדולר חוזר למצבו הטבעי או השקל חוזר למצבו הטבעי.
יונתן מלמד: הבעיה היא הרבה יותר כבדה, וצריך לטפל בה ביחד ולא אחד נגד השני.
יונתן מלמד: לצערי הרב משרד האוצר ומשרד התמ"ת בנושאים שקשורים להם, אם זה ביצוע הכמה גרושים של ועדת ארצי, מה זה שלושים מיליון לעומת המיליארדים שהמשק מקבל, פחות ממה שהיה אמור לקבל בשער דולר סביר, אבל גם את זה האוצר עוצר.
יונתן מלמד: משרד התמ"ת והאוצר, חצי שנה אחרי שאושר תקציב ההשקעות, המענקים, לא נותן להפעיל את זה.
יונתן מלמד: חצי שנה העסק הזה מת.
יונתן מלמד: זה היה אתמול בוועדת הכספים או שלשום.
יונתן מלמד: ועם כל הכבוד שנותנים לתעשיינים היום בחג התעשייה בכנסת, אם לא יזעזעו מפה את האוצר ואת התמ"ת אז אנחנו נמשיך לדשדש, ואת המעט שאפשר לעזור גם את זה עוצרים.
יונתן מלמד: אנחנו עדים להעברת ייצור לארצות הברית.
יונתן מלמד: אחד מהקטרים של התעשייה הקיבוצית זה מפעל סאסא, על גבול הצפון, מעביר עכשיו ייצור לארצות הברית בגלל שער הדולר, ונכנס לצרות צרורות כי המכרזים הם בדולרים, ונתנו מחירים בדולרים, והעלויות בארץ עולות.
יונתן מלמד: מפעל מאג בעין השופט.
יונתן מלמד: פלסאון, היום כתוב מהחברות הציבוריות של התעשייה הקיבוצית, אפשר לקרוא בעיתון, אלה נתונים שמפורסמים, אנחנו בתוך משבר.
יונתן מלמד: צפינו את זה ברבעון האחרון, כולם חשבו שזה האטה או איך שקראו לזה בשמות.
יונתן מלמד: היום זה משבר.
יונתן מלמד: והבעיה היא, כפי שבהזדמנות כשהנגיד היה אצלנו באיגוד התעשייה הקיבוצית, אמרתי לו הבעיה היא שעכשיו זה בארץ.
יונתן מלמד: בארץ אבל מושפע מארצות הברית.
יונתן מלמד: כמו הסיפור על אשכול.
יונתן מלמד: והתעשייה נמצאת במשבר שאנחנו לא צופים את היכולת להחזיק מעמד אם הנושא הזה לא יטופל.
יונתן מלמד: וזה צריך להיעשות ביחד.
יונתן מלמד: שילוב, זה לא רק מבנק ישראל, זה האוצר, בנק ישראל, משרד התמ"ת, חייבים להתגייס ולמצוא את הדרכים המשולבות לעזור לתעשייה.
זבולון אורלב: יעקב זרם בבקשה.
יעקב זרם: אני עזבתי אקדמיה לפני שלושים וכמה שנים והקמתי תעשייה, והתעשייה הזאת בירושלים התחילה מכלום ואנחנו נמצאים בסביבות מכירות של מאה מיליון דולר.
יעקב זרם: אנחנו נמצאים בכמה תחומים.
יעקב זרם: אחד מהם זה מכשירי מדידה ללייזרים, שני זה אופטיקה ועדשות אופטיות לאינפרא-אדום.
יעקב זרם: אנחנו בשני התחומים המובילים בעולם, חלקם תחומי נישה, גם מבחינה טכנולוגית.
יעקב זרם: זו תעשייה בטחונית ואזרחית.
יעקב זרם: הייתי אומר שכל התעשיות הבטחוניות רוב המערכות אינפרא-אדום שלהן זה מוצרים שלנו, הרוב לייצוא כמובן, כי מדינת ישראל כבר לא קונה כמעט שום דבר מפה.
יעקב זרם: אז זה תחום אחד.
יעקב זרם: יש לנו עוד תחום, אני לא רוצה להאריך.
יעקב זרם: מכל מיני סיבות היום כבר שליש מהייצור שלנו נעשה בחו"ל, בארצות הברית, מכל מיני סיבות.
יעקב זרם: זה לא התחיל היום, לא התחיל בגלל הדולר, אבל אני מוכרח להגיד שהעובדה שיש לנו את זה, בפירוש בדיונים שלנו היא אחת הנחמות הגדולות ביותר שלנו, כי זה מקטין לנו את החשיפה לשער.
יעקב זרם: אני מוכרח להגיד שאני במידה מסויימת לא מקנא בנגיד, במערכת ההחלטות שהוא צריך לקבל בגלל האילוצים שאין לו שליטה עליהם.
יעקב זרם: אבל מצד שני אין לנו התעשיינים את הפריבילגיות שיש לגופים הציבוריים, למשרד האוצר ולכנסת קצת לומר במידה רבה נגיד לגלגל עיניים, אני אומר את זה בזהירות ולהגיד בערך מה שאמר ניקסון, מה לעשות, שינו את החוקים ואנחנו לא יכולים לעשות שום דבר.
יעקב זרם: או גילינו את זה עכשיו.
יעקב זרם: הוא אמר את זה בפרפרזה אחרת, אני לא רוצה לחזור על זה.
יעקב זרם: אין לנו את הפריבילגיה הזאת.
יעקב זרם: אנחנו מעסיקים אנשים, אנחנו צריכים כל ראשון לחודש לשלם להם משכורת, אנחנו צריכים לקבל את ההכנסות המתאימות, והרווחיות הולכת ויורדת.
יעקב זרם: בדו"חות של הרבעון הראשון היו כבר חברות לא מעטות שהגיעו כבר להפסד גולמי, אני לא מדבר על הפסד תפעולי.
יעקב זרם: אנחנו לא יכולים לשחק בספקולציות.
יעקב זרם: אנחנו צריכים לייצר, למכור, ואנחנו הולכים ומתקשים לעשות את זה בצורה קיצונית ביותר.
יעקב זרם: אני רוצה להגיד עוד משהו.
יעקב זרם: הנושא הזה של הסיוע בנושא שיווק והעברת כספים, סיסמאות, עוד פעם, אנחנו לא יכולים לחיות על סיסמאות.
יעקב זרם: כשאני בונה שוק במשך חמש עשרה שנה במדינה מסויימת ואני מצליח למסד אותו, אני לא יכול מחר בבוקר לקום ולהגיד רגע אחד, אני לא צריך אתכם כי אתם משלמים לי בדולרים, אני הולך לשוק, שהוא לא קיים או כן קיים, כי אם הוא היה קיים גם הייתי מתחרה בו קודם או פועל בו קודם.
יעקב זרם: זה קצת לעג לרש.
יעקב זרם: ואני אומר, לרובנו זה לא רלוונטי.
יעקב זרם: הסיוע המדומה הזה.
יעקב זרם: מכיוון שאנחנו בנינו שווקים, אנחנו חייבים להתמודד איתם.
יעקב זרם: אני אגיד עוד משהו, חלק גדול בעניין הזה, אצלי למשל התחרות שלי תשעים וחמישה אחוז זה חברות אמריקאיות, בארצות הברית ובשאר העולם.
יעקב זרם: אז מה אני אגיד, אני אלך למדינות יורו, להם יש יתרון לעומת מדינות היורו ולי יש את החסרון.
יעקב זרם: ואין לי ברירה, אני מתחרה איתם בכל העולם.
יעקב זרם: אני דרך אגב מוכר, יש לי שבע חברות בנות בעולם, שתיים מהן יצרניות בארצות הברית ועוד חמש חברות שיווק, זה נותן לי יתרון כי אני שמונים אחוז מהמכירות שלי עושה באופן ישיר, אז אני שולט בשווקים.
יעקב זרם: יש לי עוד סוכנים בסך הכל בשבעים, שמונים מדינות.
יעקב זרם: אבל זה לא עוזר לנו.
יעקב זרם: אנחנו נמצאים בשווקים שישנם, אני לא יכול להמציא אותם.
יעקב זרם: ולכן הסיוע הזה לא עוזר.
יעקב זרם: בנושא הזה של שער הדולר רובו הגדול, הגאווה הגדולה שנכנסים לנו דולרים לארץ היא גאווה מאוד גדולה, אבל ההשפעה השולית של הספקולציות, וכולם יודעים שההשפעה השולית היא יכולה להיות הרסנית בשינויים מאוד קטנים של הכנסה, לא בשבילי, אבל בשביל חלק, עוד שני מיליארד דולר או פחות שני מיליארד דולר, יכולים להשפיע באופן מהותי על השער, וזה מה שקורה.
יעקב זרם: ואני חושב שהממשלה, האוצר, נגיד בנק ישראל צריכים ללמוד, למצוא דרך לעקר את ההשפעות הספקולטיביות האלה.
יעקב זרם: אם זה בקרה, אם זה תקנות, השוק החופשי הזה הוא בעייתי ביותר.
יעקב זרם: ובשם הסיסמא חופש או השוק החופשי אנחנו כורתים לעצמנו אצבעות ואחרי זה זה יהיה כריתת רגל, ויהיו לנו סיסמאות מאוד יפות.
יעקב זרם: עכשיו אני רוצה גם להגיד לחבר הכנסת הנכבד אבשלום וילן, שמעתי ציניות בהתייחסות לנתונים שהובאו כאן.
יעקב זרם: אני מציע לקחת אותנו התעשיינים קצת ברצינות.
יעקב זרם: אני אגיד מילה, בגלל הציניות שלך.
אבשלום וילן: לא התייחסתי בציניות.
אבשלום וילן: אמרתי שלהוציא את האלקטרוניקה ולהגיד זה לא תעשייה זו הצגה לא נכונה.
יעקב זרם: לכן אני אומר קח בכבוד, אני חושב שעשו כאן עבודה חשובה ורצינית, שלא הכרתי אותה, שמעתי עליה רק עכשיו, אבל אני מבין אותה, ואני יודע את המשמעות שכשיש נתונים אי אפשר להסתכל רק על נתוני מקרו.
יעקב זרם: חייבים לבחון את נתוני המקרו ולדעת לנטרל.
יעקב זרם: כי אי אפשר לעשות כלכלה אך ורק בנתוני מקרו.
יעקב זרם: אני יודע, הריבית היא מקרו.
יעקב זרם: אין ברירה.
יעקב זרם: זה פועל על כל המערכות.
יעקב זרם: אבל המציאות היא במיקרו.
יעקב זרם: במפעל שלו, במפעל שלי, במפעלים אחרים.
יעקב זרם: וצריך להבין מה קורה.
יעקב זרם: אז לכן אם כימיקלים לישראל מצליחה לייצא כי הספקולציה העולמית השפיעה עליה זה נהדר, זה טוב למדינת ישראל במקרו.
יעקב זרם: אבל הבעיות של התעשייה האחרת, שהיא רובה של התעשייה, היא גם לא תצמח יום אחד בעוד חצי מיליארד ותרד בגלל הספקולציה העולמית.
יעקב זרם: אנחנו בבעיה אמיתית ביותר.
יעקב זרם: אנחנו לא בוכים, אני חייב להגיד, אופיר מגייסת עובדים.
יעקב זרם: יש לנו הצלחה.
יעקב זרם: אבל אנחנו עשינו חשבון בתקציב שלנו, כל ירידה של שלושים אגורות בשער הדולר, כשבדקנו את הרגישות, מורידה את הרווח השנתי שלנו ב-1.7 מיליון דולר.
יעקב זרם: זה הרבה כסף לחברה בגודל שלנו.
יעקב זרם: ואי אפשר לחיות עם זה.
יעקב זרם: זה פשוט בלתי אפשרי.
אריה לוין: שמי אריה לוין, אני מנכל של חברת ABX, זו חברת בת של קונצרן אמריקאי, אנחנו מייצרים רכיבי מיקרו-אלקטרוניקה לתעשיית התקשורת העולמית.
אריה לוין: אני מניח שלכל אחד שיש לו טלפון סלולרי יש רכיב שפותח על ידינו ויוצר על ידינו.
אריה לוין: אנחנו נמצאים במרכז פיתוח בירושלים בהר-חוצבים, פיתחנו טכנולוגיה מאוד ייחודית והיא נותנת לנו יתרון טכנולוגי ומסחרי.
זבולון אורלב: מה אחוז הייצוא שלכם מכלל הייצור?
אריה לוין: תשעים ותשע פסיק משהו.
אריה לוין: לפני מספר שנים היינו כאן בירושלים שש מאות איש, ייצוא של בערך קרוב למאה מיליון דולר.
אריה לוין: היום אנחנו מפוצלים לשני מפעלים, אחד בירושלים עדיין, אחד בצ'כיה.
אריה לוין: הסיבה המקורית לפיצול היתה משום שאנחנו היינו ספקים יחידים, וחברות כמו נוקיה, מוטורולה, סמסונג, דרשו שיהיה עוד מפעל אחד.
אריה לוין: היום אותו מפעל שואב אנשים מאתנו.
אריה לוין: אנחנו השארנו את השכל ואת החדרים הענקיים כאן בירושלים, אבל בגלל מה שקורה בשער הדולר יש לחץ עליי, וכמובן אני אחראי על השורה התחתונה, להעביר אנשים לצ'כיה.
אריה לוין: בזמנו עבדו כשלוש מאות עובדים על הקו בצ'כיה.
אריה לוין: היום הלחץ הוא להעביר מהנדסים.
אריה לוין: זאת אומרת השכל נשאר עד עכשיו בירושלים, יש לחץ מאוד חזק להעביר אותו.
אריה לוין: אנחנו מאוד סובלים משער הדולר, בגדול אנחנו תמיד היינו פרה חולבת כזאת, שעושה הרבה כסף.
אריה לוין: הדבר הזה נשחק.
אריה לוין: אני רוצה להתייחס להרגשה שלי שהציבור מתבסם על ההצלחה הגדולה של ההיי-טק.
אריה לוין: רבותיי, אנחנו במשבר אמיתי.
אריה לוין: אני מקבל משכורת בשביל לתכנן קדימה, גם לקראת משברים.
אריה לוין: אנחנו בתוך המשבר כרגע.
אריה לוין: אם מישהו לא ברור לו שיתחיל להסתובב בשטח.
אריה לוין: שמעתם אנשים לפניי, אני מזמין את הנגיד או אותך יושב ראש הוועדה לבקר כאן, בירושלים, מרחק של שבע דקות מכאן, לראות מפעל מפואר שלאט לאט אנחנו נצטרך להעביר אותו למקום אחר, זאת אומרת יעבדו צ'כים בשבילי ולא ישראלים.
אריה לוין: תודה.
זבולון אורלב: חבר הכנסת אבשלום וילן בבקשה.
אבשלום וילן: משבר המטבע הוא משבר אמיתי, אני חושב שהוא לא מלאכותי והתעשייה משלמת את מלוא המחיר שלו, ואין לי ספק שצריך לטפל בו.
אבשלום וילן: אני לא בטוח שהטיפול בו הוא דרך סעיף 21 למבקר המדינה.
אבשלום וילן: מדוע, כי זה פונקציה של קבלת החלטות כלכליות.
אבשלום וילן: ואם אנחנו נרד ברמות האלה אני לא יודע אם מישהו בכלל יהיה מסוגל לנהל במדינת ישראל.
אבשלום וילן: מדוע, האוצר, פה הוזכר קודם, הוא עושה כמה דברים מאוד בעייתיים.
אבשלום וילן: אמרתם על הדיון על מרכז השקעות שהיה לפני יומיים, אתמול היה דיון סוער בוועדת כלכלה, על התחייבות של שלושים ושישה מיליון שקל רשת בטחון לדואר, שהאוצר ושר התקשורת והורדות ידיים לא מעבירים את הכסף והציבור משלם בינתיים.
אבשלום וילן: אני כבר פניתי בתקשורת להעמיד את אריאל אטיאס לדין תורה אצל הרב עובדיה יוסף, והייתי מוכן להיות שם עד המלך, ולהתחפש בשביל זה.
אבשלום וילן: אבל ברצינות, זה לא מרכז השקעות.
אבשלום וילן: והשיטה הגזברית שבה מתנהל אגף התקציבים היא אסון כלכלי.
אבשלום וילן: כל מנהל מפעל שיושב פה, אם היה נותן לגזבר או לחשב שלו לנהל את המפעל ולקבוע את קבלת ההחלטות לא היה מגיע לתוצאות שהחבר'ה האלה הגיעו.
אבשלום וילן: כי חשב, גזבר, דואג לתזרים המזומנים.
אבשלום וילן: אוי ואבוי למי שלא דואג לתזרים המזומנים.
אבשלום וילן: אבל תזרים מזומנים קובע מדיניות?
אבשלום וילן: והגזבר הלאומי הראייה שלו היא תמיד גזברית, קטנונית, לסגור סוף שה, כמו כל גזבר טוב.
אבשלום וילן: אבל זה גזבר, הוא לא מספר אחד.
אבשלום וילן: הוא מספר שלוש בחברה.
אבשלום וילן: זה קישקוש מקושקש, העולם לא היה מתקדם אם הוא היה מתנהל רק לגבי תזרים המזומנים.
אבשלום וילן: ולצערי יש פה עיוות שנמשך כבר עשרים שנה.
אבשלום וילן: זה פונקציה של מקבלי ההחלטות.
אבשלום וילן: שר האוצר, כאשר אומר לאגף התקציבים תחזיקו אותי, אם תהיה שנת בחירות אל תתנו לי לחרוג, אתה מושל בהם, הם לא מושלים בך.
אבשלום וילן: הנגיד הוא גם נגיד בנק ישראל אבל הוא גם היועץ הכלכלי של הממשלה בהגדרה.
אבשלום וילן: לא הייתי בהתחלת הדיון, זה נכון, אני מצטער.
אבשלום וילן: אבל השאלה היא פה בתחומים של מדיניות, והיא שאלה אמיתית, ושום מבקר מדינה לא יעזור לה, זה עניין של קבלת החלטות.
אבשלום וילן: קודם כל אמרתי לכם, אל תוציאו את ההיי-טק מתוך הסיפור, בכל ניתוח מקרו.
אבשלום וילן: הוא הקטר המרכזי של הייצוא הישראלי בחמש עשרה שנה האחרונות.
אבשלום וילן: וגם אצלכם יש בלי סוף מרכיבים של היי-טק.
אבשלום וילן: למה אני אומר את זה, כי הנקודה היא פה שאתם צודקים שבסופו של דבר אתם מתמודדים במיקרו, אבל אף אחד מאתכם לא יציע נחזור לשיטת ספיר.
אבשלום וילן: ספיר היה עושה סיבוב, יום חמישי, יום ראשון, היה מגיע למפעל, היה אומר או.
אבשלום וילן: , לזה יש שער ייצוא כזה, בפנקס היה רושם, וככה בנה משק.
אבשלום וילן: היו תקופות שהיו אלף שערי ייצוא.
אבשלום וילן: היית חבר מפא"י, לא היה, כן כרטיס אדום, לא כרטיס אדום, נעזוב את כל הדברים האלה עכשיו.
אבשלום וילן: אבל זו היתה שיטה.
אבשלום וילן: אבל אף אחד לא מציע שכל אחד יקבל את שער הייצוא.
אבשלום וילן: והריביות והשערים היו במקרו.
אבשלום וילן: כולנו כבר נפרדנו מהשיטות של אז ואנחנו נמצאים במציאות אחרת.
אבשלום וילן: אבל פה יש שאלה מאוד מעניינת, אני בכוונה מביא את זה, ולך אדוני הנגיד, שהידע התיאורטי שלך הוא רחב ביותר, עלתה טענה, במקרה על ידי אבי טיומקין, אבל זה לא משנה, אבי טיומקין עוסק בקרנות גידור בהיקפים מאוד גדולים בארצות הברית.
אבשלום וילן: אבל אותה טענה אני קראתי לא פעם מהספקולנטים הכי גדולים בעשרים שנה האחרונות.
אבשלום וילן: והטענה שזרימות ההון הבינלאומיות והספקולציות הן בעצם ממוטטות כלכלות.
אבשלום וילן: עכשיו השאלה היא אם הנפילה הגדולה אצלנו היום היא פועל יוצא של זרימות הון ספקולטיביות.
אבשלום וילן: ואם זה נכון אז תעזוב אותי מסעיף 21, צריך לפעול ומהר.
אבשלום וילן: טיומקין נתן לפני שבוע ב"הארץ" דוגמאות של קוריאה.
אבשלום וילן: אני לא יודע אם יש דוגמא של דרום אפריקה היא רלוונטית.
אבשלום וילן: אבל בכל אופן אני רוצה לדעת באמת מה דעתך המקצועית, האם העובדה שיש תנועות ספקולטיביות והן מביאות מערכת של מדינה אני לא הייתי אומר לקריסה אבל למצב שבו חלק גדול מתעשיית הייצוא לא מסוגל לתפקד, אני חושב שכמו שעשית את התרגיל עם העשרים וחמישה מיליון דולר ליום, והעלית בחזרה את השער והתהפכה מגמה, אבל די מהר זה חזר, אומרים שלנגיד ולשר אוצר לא נותנים עצות בנושא פיחות, אבל ברזרבות שיש למדינת ישראל שתוביל את זה מאוד בזהירות.
אבשלום וילן: יש מרחבי פעולה הרבה יותר גדולים.
אבשלום וילן: לפעמים יורים באקדח ולפעמים יורים ברובה סער.
אבשלום וילן: אבל יכול להיות שצריך להפעיל מכה רצינית של חיל האוויר כדי לייצב את המערכת.
אבשלום וילן: מה שאני חושש, אנחנו התחלנו מדוגמת ספיר ועברתי לדוגמא ההפוכה, בגלל קדושת אי ההתערבות בשוק הפיננסי אולי זאת שגיאה מאוד גדולה.
אבשלום וילן: אני קראתי כמה כלכלנים רציניים, בחודש האחרון, שהם דווקא טוענים שהתרופה היחידה כרגע נגד התנועות הספקולטיביות היא התערבות מאסיבית של מדינות.
אבשלום וילן: יכול להיות שאין לנו את הגב, אני מניח שיש לנו את הגב הזה.
אבשלום וילן: אבל השאלה, זאת בעצם לפי דעתי שאלת היסוד.
אבשלום וילן: כי אם נגזר לנו, אני לא מאמין, כל חולשת הדולר וכו', שהחוזק של השקל הוא אמיתי כלכלי.
אבשלום וילן: שטויות.
אבשלום וילן: רק רמת החיים, תבדקו את רמת החיים פה לעומת ארצות שלהם אנחנו מייצאים, אז זה לא יכול להיות, השקל כרגע חזק מידיי.
אבשלום וילן: ואז השאלה היא אם אתה משאיר לשוק עד שיאזן את זה בינתיים יפלו פה מערכות שלמות.
אבשלום וילן: או שאתה מתעורר.
זבולון אורלב: ישראלה מני, אחריה נציג משרד האוצר, הנגיד ואני אסכם.
ישראלה מני: ישראלה מני, סמנכ"ל כלכלה איגוד לשכות המסחר.
ישראלה מני: קודם כל אני חייבת להגיד תודה לחבר הכנסת וילן, כי ההתייחסות הראשונה שלו לעניין העובדה שזה באמת החלטה כלכלית גרידא, וזו החלטה כלכלית, עם כל הכבוד ליצואנים, ואצלי יש הרבה מאוד יצואנים בתחום השירותים, שאני שמחה שמר ארצי הזכיר אותם, כי הם מאוד מושפעים, לא רק מהדולר, גם מהיורו לצורך העניין, והם לא יצואנים תעשייתיים גרידא.
ישראלה מני: אז בואו נניח רגע למונח תעשייה.
ישראלה מני: אני רוצה רגע להזכיר לנו שעם כל הכבוד הפתרונות שכרגע הזכרתם הם פתרונות ארוכי טווח.
ישראלה מני: ואמר את זה המנכ"ל או יו"ר חברת אופיר, זה פתרונות ארוכי טווח, זה לא פתרונות מידיים.
ישראלה מני: דבר שני, הזכיר הנגיד, ובוודאי הנגיד הוא מומחה לתחום המקרו, ומי אני ליד הנגיד, אבל צריך לזכור שאחד ממנועי הצמיחה של המשק, לצד הייצוא של היי-טק היה הצריכה הפרטית.
ישראלה מני: ובסיטואציה העולמית שקורית היום הצרכן הפרטי, גם בחו"ל, שכתוצאה מזה הביקוש למוצרים של ייצור ישראלי ירד בעולם, אבל מעבר לזה גם הצרכן הישראלי קונה פחות.
ישראלה מני: עכשיו בואו נלך לתעשייה המקומית ונלך לחברות שלי, לחברות בפועל שמוכרות היום בארץ, שאצלי נגיד כל המסחר אצלי, בואו נלך אליהן, מה קורה להן כתוצאה ממה שקורה עכשיו בעולם.
ישראלה מני: מה קורה להן כתוצאה מזה שהמחירים עולים ולצרכן ההכנסה הפנוייה שלו נגזרת מזה.
ישראלה מני: הם הרווחיות שלהם יורדת, ואז בעוד חצי שנה, כשזה יגיע אליהם, הרי זה עניין של צונמי, כמה זמן זה מגיע, ואם הנגיד צודק במה שהוא אומר שהמחיר של הנפט הולך לעלות עוד אז גם לכם מחירי החשמל יעלו.
סטנלי פישר: אם מותר לי, סליחה, זה חשוב שלא תגידי את זה.
סטנלי פישר: אני מבקש שלא תגידי את זה.
זבולון אורלב: על זה נאמר אמנם בלשון זכר אבל התכוונו גם ללשון נקבה, חכמים היזהרו בדבריכם.
ישראלה מני: אז אני אזהר בדבריי.
ישראלה מני: אבל בכל מקרה אם באמת יש חשש, וגם במחיר נוכחי של חבית נפט, בסיטואציה הנוכחית מחירי החשמל יעלו, ואז בסיטואציה הזאת יבואו לפה הרבה מאוד עסקים בעוד חצי שנה, והם לא יצואנים תעשייתיים, ידפקו על הדלת ויגידו אבל זה לא בסדר, המדיניות המונטרית או המדיניות הפיסקלית של מדינת ישראל היא לא בסדר, כי אנחנו מפסידים כסף.
ישראלה מני: אז בסיטואציה הזאת אני מבקשת מכם וגם מעצמי, כנציגי המגזר העסקי, בואו נסתכל גם ברמת המקרו.
ישראלה מני: למדינת ישראל יש כרגע בעיה אמיתית.
ישראלה מני: יש סיטואציה שבה אתם כרגע נפגעים כי אתם כרגע בחוד החנית, ואתם הראשונים שנמצאים בשדות הזרים לצורך העניין.
ישראלה מני: אבל זה מגיע כבר לפה, ואני רואה את זה אצלנו בנתונים של החברות.
ישראלה מני: והחברות בדו"חות, אולי לא עוד רבעון אבל עוד שני רבעונים יתחילו לדווח על ירידה ברווחיות.
ישראלה מני: ואז אנחנו נראה אותם פה.
ישראלה מני: וגם התעשיינים, הלואו-טק כמו שחבר הכנסת וילן התייחס אליהם, גם הם יבואו לפה, והם ירצו גם עזרה.
ישראלה מני: ואז מה נעשה.
ישראלה מני: אז בסיטואציה הזאת אני חייבת להסכים עם מה שאמר חבר הכנסת וילן, שבאמת ההחלטה פה היא החלטת מקרו.
ישראלה מני: לעניין מה שאמר הנגיד פישר, שבסיטואציה הזאת צריך להסתכל ברמת המקרו.
ישראלה מני: ולתת עכשיו הטבה סקטוריאלית לסקטור איקס היא מאוד בעייתית.
ישראלה מני: משום שאנחנו ניתן לכם היום, ולצורך העניין זה גם לי, ואחר כך מחר יבוא מישהו אחר, עסק קטן או כל העסקים הקטנים יבואו לפה ויגידו מצטערים אבל אנחנו מפסידים מאות, אנחנו צריכים לזכור ואנחנו מפטרים עכשיו אנשים, עד איפה זה ייעצר.
ישראלה מני: אז בסיטואציה הזאת אני מבקשת מכולנו להסתכל כן ברמת המקרו וכן לראות איפה אנחנו באמת יכולים למשוך את השמיכה כך שכולם יוכלו ליהנות ממנה ולא רק מגזר ספציפי .
רן טוטנאור: דרך אגב זה נעשה יום יום עם המגזר החקלאי.
רן טוטנאור: הם כן מקבלים פיצויים כל פעם.
רן טוטנאור: זה לא נכון מה שאת אומרת, כל מגזר מקבל כן פיצויים.
ישראלה מני: אתה פותח פה נושא מאוד בעייתי.
יעקב זרם: רק מילה אחת לפני נציג האוצר רבותיי, המיסוי שתקבלו בגלל הירידה ברווחיות, הירידה בהכנסות של המדינה תשפיע עליכם באופן מאוד קריטי.
זבולון אורלב: מר שידלובסקי, שמעת את כל הדיון, אני מבין שאני לא צריך להציג בפניך שאלות.
אלדד שידלובסקי: אני רוצה להתחיל שאנחנו חיים בעולם גלובלי.
אלדד שידלובסקי: אנחנו נהנים מהגלובליזציה.
אלדד שידלובסקי: במשך ארבע שנים, מ-2003 או מ-2004 עד 2007 המשק הישראלי, בגלל הגלובליזציה צמח מעל חמישה אחוזים.
אלדד שידלובסקי: אף אחד לא בא בטענות.
אלדד שידלובסקי: לגלובליזציה יש גם מחיר.
אלדד שידלובסקי: והיום אנחנו כרגע בפאזה שאנחנו משלמים מחיר מסויים על הגלובליזציה.
אלדד שידלובסקי: אי אפשר ליהנות בעולם גלובלי, ובתקופה שאתה נהנה אתה אומר או.
אלדד שידלובסקי: קיי.
אלדד שידלובסקי: , זה בסדר, וכשמתחילה, בגלל הגלובליזציה יש פגיעה, אתה אומר או.