GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי לקס: לגבי הבטונים.
עמי לקס: אם אתם זוכרים, לפני כשנה, התעוררה הפרשה של סדקים בבטונים.
עמי לקס: הסדקים בבטונים, כמו שהוא עשה עם הרגל, הוא עשה סדק.
עמי לקס: בבטון יש סדקים.
עמי לקס: בטון הוא לא פלדה, הוא לא פלסטיק, הוא חומר קשיח והוא מבוסס על זה שיש בו סדקים והסדקים הם סדקי התפשטות והתכווצות כתוצאה מטמפרטורה.
עמי לקס: בעבודה של הזכיין עצמו, הבטון הזה נוצק בתבנית רציפה והוא נוצק ללא תמיכות צד ולכן התערובת שלו היא מאוד סמיכה.
עמי לקס: בתחילת העבודה היו בעיות של בקרה על טיב הבטון והמרחקים בין הסדקים המתוכננים, כך שבין הסדקים המתוכננים נוצרו סדקים לא מתוכננים.
עמי לקס: עד שפתרו את הבעיה הזאת מבחינת הבקרה והתכנון לקח זמן והיו עיכובים.
עמי לקס: זה היה חלק מהבעיות שעיכבו את הפרוייקט לפני שנה.
עמי לקס: היום אתם רואים בחוץ את המוצר כפי שהוא.
עמי לקס: דרך אגב, בתוך הבטון הזה אין ברזל כיוון שהפסים עצמם תקועים בתוך תושבות וכל תושבת כזאת יש לה שני ברגים באורך של כ-20 סנטימטר.
עמי לקס: המערכת עצמה כולה מבודדת מהאדמה כדי שהזרם החוזר לא ייכנס לאדמה ולא ייצור מצב של מה שנקרא זרמים טועים שיכולים לגרום לקורוזיה של קווי מים או קווי תקשורת או כל קו אחר שיכול לקבל קורוזיה, ולכן בבטון הזה אין ברזל.
עמי לקס: היום התבנית הזאת עובדת, תוכלו לראות, בכביש 1, בשועפט, וכרגע הבקרה היא מאוד קפדנית ואין בעיות.
ציפי: שאלה לגבי הסדקים בבטון של הגשר.
עמי לקס: בגשר אין בטון אלא פלדה.
ציפי: בסדר, אבל מה לגבי הסדקים בגשר.
עמי לקס: אני אענה.
זבולון אורלב: היה פרסום שהייתה בעיה עם פסי המסילה שחורקים, קרובים, לא מתאימים.
עמי לקס: הפסים נעשים לפי מפרטים, יש להם מרחק קבוע ויש להם תכנון.
עמי לקס: ברור שכל מתקן ברמה כזאת יש לו סטיות קטנות של מילימטרים במסגרת הסטיות המותרות.
זבולון אורלב: מה ביחס לידיעה שהייתה לגבי הסדקים בגשר?
עמי לקס: הסדקים בגשר, זה קוריוז.
עמי לקס: מדובר על בדיקות שנעשו באופן שוטף ומתוך בדיקות של כ-500 אלף מטרים של ריתוכים, מצאו סדקים, מתוך רדיוגרפיה, של כמטר עד שניים שהם לא רציפים אלא כמה חתיכות של מספר סנטימטרים שהצטברו ביחד למטר או שניים.
עמי לקס: אלה סדקים או איזה שהן בעיות שנוצרו תוך כדי עבודה, הועברו למתכננים האיטלקים בבולוניה שבדקו את זה ונעשו תיקונים.
זבולון אורלב: הגשר לא ייפול.
עמי לקס: הגשר לא ייפול.
ציפי: זה לא אנחנו אמרנו אלא אמר את זה מהנדס העיר.
ציפי: מאז אני לא עוברת תחת הגשר.
עמי לקס: הגשר התנתק מהתמוכות הזמניות שלו.
עמי לקס: היו 7 תמוכות זמניות והיום הוא תלוי על המיתרים.
ציפי: גם זאת סיבה טובה לא לעבור תחתיו.
יעקב זלצר: מה נקודות ההשקה עם הרכבות שנכנסות לעיר.
אלכס קורסקין: יש תחנה משותפת בבנייני האומה.
אלכס קורסקין: תחנת הרכבת הראשית לירושלים היא תחנה תת-קרקעית שנמצאת בין בנייני האומה לבין התחנה המרכזית.
אלכס קורסקין: תחנה משותפת שנוסע יוצא מדלת אחת, יכול לעבור לשנייה.
אלכס קורסקין: אנחנו בונים היום תשתית טכנולוגית לכרטיס משותף לכל אמצעי התחבורה הציבורית.
אלכס קורסקין: כרטיס חכם שבעיקרון, כאשר יהיה הסכם, יופעל.
עמי לקס: תודה רבה לאלכס על ההתארגנות המהירה לביקור.
עמי לקס: אנחנו יוצאים מה-דפו וניסע לכביש מספר 1 ולרחוב יפו.
ציפי: מה קורה אם יש קריסה של מערכת החשמל?
ציפי: יש גנרטורים או דברים כאלה?
עמי לקס: בתוך הקרון יש בטריה לפתיחת הדלתות ולמערכת אוורור, אבל אין פתרון לקריסת חשמל כללית.
עמי לקס: אם יש עלטה במדינה או משהו כזה, אין לזה פתרון.
ציפי: שלא יקרה מצב בו הנוסעים יהיו שעות בלי אוורור.
עמי לקס: לא, אין בעיה כזאת.
עמי לקס: זה מטופל.
זבולון אורלב: איך הרכבת חוצה את הצומת?
זבולון אורלב: יש הפרדה?
זבולון אורלב: האם עכשיו יהיה עוד נתיב בצומת שיעכב את התנועה?
עמי לקס: קיימת מערכת העדפת הרכבת ברמזורים.
עמי לקס: כל הרמזורים בכל הצמתים לאורך הקווים של הרכבת – ודרך אגב, זאת הזדמנות שלכם להסתכל בצד ימין על הפסים בתהליך הצביעה שלהם – יש התרעה מוקדמת, גילוי מוקדם של הרכבת וכאשר האות הזה עובר למרכז הבקרה של עיריית ירושלים ובעשייה יש תוכנה מיוחדת שנותנת עדיפות לרכבת בצמתים.
עמי לקס: נעשתה עבודה גדולה מאוד במשך השנים האחרונות לתכנון כל הצמתים באופן כזה שהתכנון התנועתי שוכלל באופן כזה שהרכבת תגרום למינימום של הפרעה למערכת כולה.
עמי לקס: הקווים תוכננו בראייה כללית מערכתית של כל הסביבה והתוצאה תהיה שתהיה עדיפות לרכבת אבל במינימום הפרעה לתנועה הכללית.
עמי לקס: הדבר הזה כרגע בעשייה והוא אחד הנדבכים החשובים לתפעול של הרכבת והאפשרות שלה לתת את השירות במרווחי זמן כפי שתוכננו בחוזה.
עמי לקס: אתם רואים מעבר של הרכבת בצומת.
עמי לקס: אתם רואים את הצורה המיוחדת של הכביש.
עמי לקס: כל העבודה הזאת היא עבודה של בטון מזוין הפעם ומעליו שמים את התבנית הזאת כדי שתפריד את התשתית של הכביש מתשתית רגילה של כביש.
עמי לקס: כאן הרכבת עוברת מאחורי הגדר, כך שאנחנו לא כל כך רואים אותה, אבל היא נוסעת באופן רצוף עד שהיא עוברת למרכז העיר בהמשך.
זבולון אורלב: מתוך 14 הקילומטרים של הקו, כמה קילומטרים כבר מושלמים ובסלילה?
עמי לקס: כרגע מושלמים – הכוונה היא שהונח פסים – בערך 6 קילומטרים של פסים אבל העבודה היא לא רק הפסים אלא העבודה היא השלמת המערכת.
עמי לקס: אתם רואים שכאן עדיין אין עמודי חשמל וזה צריך לבוא בשלב יותר מאוחר.
עמי לקס: בנוסף לחשמל יש מערכת איתות.
עמי לקס: כל הקווים האדומים האלה, בהם יהיו מערכות של תקשורת ושל חשמל.
עמי לקס: כאן יש לנו קטע של ארכיאולוגיה.
עמי לקס: הקטע החשוב ביותר, אחרי השלמת המסילה או המסילות והשלמת מרכז הבקרה הוא השלב של בדיקת הרכבות.
עמי לקס: זה הקטע הקריטי שייקח מספר חודשים לבדוק כל קרון, כל רכבת, כל שיפוע.
עמי לקס: יש כאן מקומות עם שיפועים די חזקים וצריך לבדוק את התפעול של הרכבת ולראות שכל כללי הבטיחות ממולאים ורק לאחר מכן אפשר יהיה לקבל את אישור ההפעלה.
עמי לקס: הנושא של העבודות של הנדסה אזרחית שכל כך מפריעות היום, בעוד כשנה יהיו מאחורינו והחלק החשוב והמשובח יהיה החלק שבו יש את הבקרה, את כל המוח של הרכבת, ההפעלה, הגילוי, הבקרה והבטיחות שיהווה ערובה לקיום שירות יעיל.
עמי לקס: ברחוב יפו במשך העבודה יישאר תמיד נתיב אחד לתחבורה ציבורית.
עמי לקס: הכיוון שאנחנו נוסעים בו, ממזרח למערב, יישאר ברחוב שטראוס והאוטובוס יפנה ימינה ואחר כך שמאלה ברחוב הנביאים.
עמי לקס: הכיוון השני לכיוון מחנה יהודה עד לשטראוס, האוטובוסים ייסעו ממערב למזרח ואחר כך ייסעו שמאלה וימשיכו ברחוב הנביאים.
עמי לקס: כך שתהיה תנועה של תחבורה ציבורית חד-כיוונית לכל אורך התקופה של הפרוייקט.
עמי לקס: בהמשך, בעתיד, רחוב יפו יהפוך למדרחוב ממחנה יהודה עד לכיכר צה"ל ולא תהיה שם תנועה בכלל, לא של רכב פרטי ולא של רכב ציבורי אלא רק תנועה לחברות ועסקים שנמצאים לאורך הרחוב וכמובן תנועה של הולכי רגל שיוכלו לקבל את השירות הנוח של הרכבת הקלה ויוכלו להגיע ממקום למקום.
זבולון אורלב: אני מבין שכאן עדיין לא התחילו העבודות.
זבולון אורלב: איך הן מתוכננות?
זבולון אורלב: מכאן עד כיכר צה"ל.
עמי לקס: בהמשך התוואי עובר שמאלה והולך לאורך הכביש בצד שמאל של הכביש.
עמי לקס: אתם רואים שם כבר עבודות שהתחילו ובהמשך יהיה את השער החדש והוא פונה לכיוון רחוב יפו, שם כמו שאמרתי נעשות עבודות הכנה כך שלא נוכל לראות אותן אבל כאן אתם יכולים לראות את העבודות שמבוצעות.
זבולון אורלב: שאלה לזכיין.
זבולון אורלב: הרושם שלי הוא שלא עובדים במרץ.
זבולון אורלב: אני לא רואה כאן הרבה פועלים.
זבולון אורלב: זה רושם נכון?
זבולון אורלב: הרושם הוא שלא עובדים במלוא הקצב.
אלכס קורסקין: במשך השנה האחרונה עבדנו למעשה בלי לשלם לקבלנים, בגלל הנושא של משא ומתן ותזרים מזומנים בפרוייקט.
אלכס קורסקין: הנושא הזה נפתר לפני שבוע כך שכרגע אנחנו במאמץ מסיבי לתגבר את כוח האדם בפרוייקט.
זבולון אורלב: אז הרושם שלי הוא נכון.
אלכס קורסקין: בשנה האחרונה היה אפשר לעבוד בקצב יותר מוגבר.
קריאה: מתי לפי דעתך תיכנסו לקצב ולגיוס מלא של כל העובדים?
אלכס קורסקין: לפני שבוע זה אושר.
אלכס קורסקין: להערכתנו תוך כשבועיים-שלושה אנחנו עובדים בפול ווליום.
קריאה: עובדים שלוש משמרות.
אלכס קורסקין: נעבוד משמרות לפי תנאי הרשיון וזה אומר מ-7 בבוקר עד 7 בערב.
אלכס קורסקין: כלומר, זאת בעצם משמרת וחצי.
קריאה: כדי לא להפריע לשכנים.
ציפי: ברחוב יפו אין שכנים.
עמי לקס: אנחנו מבקשים רשיון לעבוד עד 9 אבל עובדים עד 7.
זבולון אורלב: מי נותן את הרשיון?
אלכס קורסקין: העירייה.
זבולון אורלב: למה נותנים רשיון רק עד שעה 7?
אלכס קורסקין: יש חוק.
אלכס קורסקין: החוק למניעת רעש.
ציפי: על פי החוק למניעת רעש של העירייה, גם בין 2 ל-4 אסור לעבוד.
זבולון אורלב: אני מציע שתבדקו עוד הפעם את הסוגייה הזאת.
אבי דור: 150 מיליון שקלים.
אבי דור: העיכוב עצמו כ-100 מיליון שקלים.
אבי דור: והדברים הנוספים, היו עבודות נוספות שהטלנו מעבר לחוזה ומגיע תשלום על זה.
זבולון אורלב: אתה רוצה לומר לי שמפרוייקט כזה של 4 מיליארד, עיכוב של שנה וחצי עולה רק 100 מיליון שקלים?
אבי דור: לא.
אבי דור: לו זה עלה יותר.
אבי דור: הנזק עבורו הוא כמה מאות מיליונים.
זבולון אורלב: אני מדבר על המשק הלאומי.
זבולון אורלב: מבקר המדינה אומר שאתם אמרתם שהכדאיות של הפרוייקט היא 6 מיליארד שקלים ועיכוב של שנה וחצי ב-6 מיליארד, זה כמה מאות מיליונים.
זבולון אורלב: אני רציתי לשאול אם זה 200 מיליון או 900 מיליון.
אבי דור: כאשר אמרתי 100 מיליון, זה הפיצוי הישיר.
אבי דור: זה תקציב.
זבולון אורלב: כמה זה עלה למשק העיכוב הזה של שנה וחצי?
צ'ארלס סולומון: ההערכות שלך לגבי כמה מאות מיליוני שקלים אלה הנחות.
זבולון אורלב: אלה הערכות של מבקר המדינה.
צ'ארלס סולומון: לא, מבקר המדינה לא יכול לעשות חישוב כזה.
צ'ארלס סולומון: אתה יודע בדיוק כמה הפרוייקט הזה הגיש דוחות כדאיות לאוצר, יודעים לומר ששנה עיכוב עולה למשק מאות מיליוני שקלים.
זבולון אורלב: כמה מאות?
זבולון אורלב: 200, 500?
צ'ארלס סולומון: לפי הנתונים שיש בידינו, סדר גודל של חצי מיליארד שקלים.
זבולון אורלב: בשנה.
צ'ארלס סולומון: כן.
זבולון אורלב: ואם זה שנה וחצי, זה 750 מיליון שקלים.
זבולון אורלב: סדר גודל כזה.
צ'ארלס סולומון: לפרוייקט הזה היו בעיות הנדסיות, בעיות עם העירייה, בעיות עם הזכיין אבל בסופו של יום זה מובן מאליו שכאשר אתה מייצר פרוייקט כזה בפעם הראשונה, צריך להפיק לקחים בקשר ל-BOT.
צ'ארלס סולומון: אני טוען שאם לא היה פרוייקט BOT, לא היה פרוייקט בכלל.
צ'ארלס סולומון: הדבר הזה הוא במסלול הנכון אחרי משא ומתן קשה של שנה שבסופו של דבר גרם לכך שיש לנו פרוייקט מאוד מסודר ויודעים מתי הוא יופעל ובעזרת השם, כמו שאלכס אמר, תהיה הרחבה גם צפונה וגם דרומה כחלק ממערך של התחבורה הציבורית בירושלים.
צ'ארלס סולומון: אני חושב שניתן להסתכל היום על הפרוייקט הזה כפרוייקט שהוא אבן דרך של פיתוח מערכת הסעת המונים.
צ'ארלס סולומון: זאת הפעם הראשונה בארץ וזה קורה בירושלים.
זבולון אורלב: אין חולק.
זבולון אורלב: אני חושב שיש הסכמה רחבה שהפרוייקט הזה הוא פרוייקט חשוב, הוא פרוייקט אסטרטגי לקיום התחבורה, לקיום החיים הנורמליים בעיר הזאת.
זבולון אורלב: אין ספק בכך.
זבולון אורלב: אבל התפקיד שלנו הוא לוודא שהוא נעשה בדרך היעילה, הזולה, החסכונית והמהירה ביותר ועל זה יש את הערות דוח מבקר המדינה וההמלצות הן לא המלצות ספציפיות לגבי הפרוייקט הזה כמו שהן, כפי שאני מבין גם משיחה, שבפעם הבאה כאשר אתם נוסעים לתל-אביב, תלמדו את הלקחים, אם כי אני מבין שפרוייקט הרכבת הקלה בירושלים הוא המתנה לירושלים כדי להראות לתל-אביב איך עושים רכבת.
קריאה: הגיע הזמן שתל-אביב תלמד משהו מירושלים.
זבולון אורלב: אני מקווה שהרכבת לא נוסעת בשבת.
זבולון אורלב: כי ראיתי שעל הגשר עבדו בשבת.
זבולון אורלב: חברת מוריה עבדה על הגשר בשבת כדי להכין אותו לטקס הפתיחה.
זבולון אורלב: אמרתי לראש העיר שידחה את הטקס ושלא יעבדו בשבת.
אבי דור: לגבי הערות המבקר.
אבי דור: המבקר, בדיונים אתנו לפני שהוא הגיש את הדוח, דיבר על הפקת לקחים אבל תוך כדי זה שהוא השלים את הדוח, אנחנו השלמנו את התהליך ויש לנו גם מסמך הפקת לקחים.
אבי דור: את זה נעביר לפרוייקטים הבאים שלנו, לרבות תל-אביב.
זבולון אורלב: אני שוב אומר לחברים מה שאומר אבי דור.
זבולון אורלב: משרד האוצר הכין מסמך של הפקת לקחים בעקבות המלצות מבקר המדינה.
אבי דור: לא רק משרד האוצר אלא כל הצוות.
זבולון אורלב: כלומר, עירייה, משרד התחבורה ומשרד האוצר, הכין מסמך הפקת לקחים לגבי הפרוייקטים הבאים.
זבולון אורלב: אני מציע שתעבירו אותו גם למבקר המדינה וכך תחסוך לנו את הישיבה הבאה.
אבי דור: בסדר.
זבולון אורלב: אם תשלחו מסמך ויתברר שאחרי קבלת מסמך הפקת הלקחים נחה דעתו של מבקר המדינה שהופקו הלקחים, זה חוסך לנו את הישיבה הבאה כי בעצם את הישיבה קיימנו כבר היום.
אלכס קורסקין: אני יכול לספר לך שרק תהליך אישור התב"ע הירושלמי לקח 8 שנים לאשר אותו.
אלכס קורסקין: לכאורה מה היה לאשר?
אלכס קורסקין: הרי זה רכב שנוסע על כביש אבל אמרו שיש עמודי חשמל או גשר וזה כבר מחייב הגשת תוכנית.
אלכס קורסקין: הגשנו תוכנית אבל במשך 8 שנים היו דיונים, ערעורים, התנגדויות וכל מה שאתה רוצה.
זבולון אורלב: את כל זה צריך לקחת בחשבון.
אלכס קורסקין: כל פעם אנחנו אופטימיים שנצליח לשכנע.
אלכס קורסקין: מדובר בפרוייקט גדול תחבורתי ויש חשיבות בהאצת התהליכים.
זבולון אורלב: אם אתה בגילך ועם הניסיון שלך עוד אופטימי, זה טוב.
אלכס קורסקין: קודם כל, כן.
אלכס קורסקין: המדינה הקימה את מוסד ה-ות"ל שבאמת יודע להתמודד במהירות של שנה-שנתיים עם פרוייקטים גדולים, אבל כאן לא היה לנו את זה.
עמי לקס: לגבי השיטה הזאת, לגבי ה-BOT.
עמי לקס: בראשית הדרך נערך מיפוי של הסיכונים הכולל ונערכת חלוקת הסיכונים.
עמי לקס: החיים הם דינאמיים וזה נכון לגבי כל פרוייקט תשתית.
עמי לקס: יש שינויים תוך כדי תנועה ולכן גם יש שינוי בחלוקת הסיכונים.
זבולון אורלב: מה קורה עם המשטרה?
זבולון אורלב: אין לה קשר לפרוייקט?
מיכאל פוסטלניק: אנחנו עוסקים בכל נושא האישורים של העבודות שמתבצעות ביום או בלילה.
זבולון אורלב: באיזו עיר ידועה בעולם עובדת השיטה הזאת של הרכבת הקלה?
אלכס קורסקין: ברוב ערי אירופה.
זבולון אורלב: מה שנקרא החשמליות?
זבולון אורלב: למה כאן לא קוראים לרכבת חשמלית אלא רכבת קלה?
אלכס קורסקין: בכל העולם קוראים לזה כך.
אלכס קורסקין: זה השם המקצועי של הרכבת.
עמי לקס: אנחנו מאמינים שהרכבת הקלה תחזיר למרכז העיר את עוצמתה הקודמת ויהפוך את הרחוב הזה מרחוב שוקע בשנים האחרונות לרחוב תוסס, ישביח כאן את הנדל"ן ואת העסקים, ויהיה מוקד משיכה לציבור הירושלמי.
עמי לקס: האספלטים כאן יוחלפו כולם במשטחי גרניט, אבן אפורה כהה שרואים אותה ברחובות הסמוכים.
עמי לקס: אם תסתכלו ימינה ושמאלה, תראו שמשתמשים באותו ריצוף גם בעבודות של פיתוח מרכז העיר.
עמי לקס: הושם כאן דגש רב על אינטגרציה בין הרכבת לשיפועים וממדים וצמחיה יחד עם שילוב של עמודי תאורה וזאת כדי לתת לאזור הזה, שהוא מרכז העיר, מגע מיוחד וברמה הכי גבוהה שאפשר כדי לשנות את התדמית שקיימת היום, למרות שבשנתיים האחרונות השתפר מאוד.
עמי לקס: העבודות שאתם רואים כאן אלה עבודות הכנה ראשונות ובהמשך יהיה כאן הרבה יותר קשה לכולם, גם לסוחרים וגם לתנועה, אבל זה יסתיים בערך בעוד כשנתיים ומשהו כאשר תתחיל לפעול הרכבת ויש לזה הוכחות מערים אחרות באירופה.
עמי לקס: עיר כמו בורדו למשל, שיש לה קטע בעיר העתיקה שהוא דומה מבחינת האטרקטיביות, היו הרבה בעיות בביצוע, כמעט רצו להחליף את ראש העיר, אבל בסופו של דבר זה נגמר והיום התושבים לא יודעים איך הם חיו קודם בלי רכבת קלה.
עמי לקס: אנחנו יוצאים עכשיו מהתוואי של הרכבת.
עמי לקס: הרכבת ממשיכה כאן ישר לכיוון הגשר ומשיקה כאן לתחנת הרכבת של רכבת ישראל.
עמי לקס: בבנייני האומה תהיה תחנת רכבת חדשה של הקו מתל-אביב.
עמי לקס: התחנה כאן היא בעומק של 80 מטרים עם מעליות שמביאות את האנשים אל מפלס הכביש ובמפלס הכביש יוכלו לעבור ללא חציה של כבישים או לרכבת הקלה או למערכת האוטובוסים שנמצאת מעבר לכביש.
זבולון אורלב: הואיל ואנחנו מתקרבים לסיום הסיור, אני רוצה לסכם אותו.
זבולון אורלב: כאמור, הממצאים העיקריים של דוח מבקר המדינה חשפו בעיות שגרמו לאיחור וגם גרמו לשינויים בהיקף הכספי וכאמור, ההערכות הן סביב ה-750 מיליון שקלים עקב איחור של כשנה וחצי.
זבולון אורלב: על פי דיווח של סגן החשב הכללי גובש מסמך של הפקת לקחים והפקת מסקנות יחד עם משרד התחבורה, מסמך שיועבר אל מבקר המדינה ועל פי זה נחליט אם אנחנו מסתפקים בסיור הזה או שאנחנו מקיימים דיון נוסף.
זבולון אורלב: אנחנו נמשיך לעקוב ונוודא שלוח הזמנים אמנם מתממש.
זבולון אורלב: צריך להצטער באמת שבין הפסים נקברו 750 מיליון שקלים.
עמירה דותן: צהריים טובים, ברוכים הבאים, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה הזאת של ועדת המשנה לענייני ההתנתקות, והפעם אנחנו מדברים על שוקדה במיוחד ועל כפר דרום, מה דודו כהן אני מאוד מודה לך שהגעת לכאן, גם בזכות תפקידך וגם בזכות שאתה.
דוד כהן: סיימתי את תפקידי.
עמירה דותן: סיימת את תפקידך, אני לא מאמינה, מה אני אעשה בלעדייך?
דודו כהן: תמיד אשמח לעזור בעצה טובה.
עמירה דותן: אני לפחות כיושבת ראש ועדת משנה רוצה לומר תודה ענקית למר דודו כהן הממונה על מחוז הדרום, שבאמת בכל נושא של ישוב מחדש של העקורים מגוש קטיף, לא רק שהיה מקצועי ממעלה ראשונה, אלא עבד גם עם הרבה לב, עם הרבה תבונה, עם הסתכלות קדימה, דודו כהן אני קצת בהלם שאתה לא תמשיך, המון תודה והרבה ברכות ואני מקווה שאתה הולך לתפקידים שאתה רוצה.
דודו כהן: אני במשרד הראשי כבר מכהן כסגן המנהל הכללי למינהל ומשאבי אנוש.
עמירה דותן: אז אתה איתנו ונהדר.
עמירה דותן: אנחנו נצטרך כאן את היועץ המשפטי כי אנחנו כאן במצב לא בא בחשבון, לפני כשבוע קיימנו ישיבה שבה החלטנו שאנחנו עורכים ישיבה מצומצמת של חברי הכנסת עם ראש המועצה, ראש המועצה לא הגיע, לא שוחח עם אף אחד מאיתנו ונתנו לו התראה נוספת של שבוע שבה ביקשנו, כמובן מהממונה על המחוז להגיע, ביקשנו מהיועץ המשפטי של המשרד להגיע וביקשנו לדעת מה אנחנו עושים, זאת אומרת האם להוציא מכתב על הזלזול בוועדה בכנסת.
קריאה: ראש המועצה היה צריך להגיע גם היום?
עמירה דותן: נכון, נכון, הוא לא הגיע והוא לא הודיע שהוא לא יגיע, כי אז אנחנו היינו מבטלים את הישיבה או מחליטים משהו אחר, ואני מוכרחה לומר שאני מוחה בכל לשון של מחאה, ובכל המילים שאני בדרך כלל לא משתמשת בהם כי אני בדרך כלל בוחרת להיות מפשרת ולא להשתמש בפטישים, אבל זו התנהגות שאינה מקובלת, אז עד שהיועץ המשפטי יגיע ונבחן מה עושים עם ראש המועצה ואיך מקדמים, אני מבינה שישנה התקדמות בין החבר'ה כפר דרום לבין שוקדה שהיתה ביניהם חתימה ואנחנו מתקדמים, אבל דודו כהן ברשותך.
דודו כהן: אולי הוא בדרך?
עמירה דותן: אני מקווה, אנחנו כאן ואנחנו לא סוגרים את הישיבה.
דודו כהן: אני יכול להתייחס לנושא של שוקדה רק בהיבט התכנוני כי כל מה שקשור בהסכמים ובפגישות שזה לא בתחום משרד הפנים וזה מינהלת סלע.
דודו כהן: אני מבין שהם לא פה.
עמירה דותן: אני ביקשתי שהם לא יבואו, גם את מהמתיישבים ביקשתי שלא יבואו.
דודו כהן: לגבי הסכם או אין הסכם מה משמעות ההסכם אני לא יכול להתייחס, אני יכול להתייחס לנושא התכנוני, בעצם לשוקדה יש תכנית הרחבה קהילתית שמספרה 5/198/03/07 שישים ושתיים יחידות דיור נוספת בהרחבה והיא מאושרת משנת 1997.
דודו כהן: בנוסף מחוז הדרום נתן ב- 4 במאי 2006, פטור מהיתר על פי התקנות שתקפות לדיור זמני למפונים להצבה של עשרים "יבילים" באזור ההוא, לכן מבחינה תכנונית קיימת כל התשתית לקלוט את מי שרוצים להיקלט שם.
עמירה דותן: באופן מידי.
דודו כהן: אפילו באופן מידי, נכון הכל קיים, מבחינת אישורים סטטוטוריים תכנון ובניה הכל קיים ולכן אין שום מניעה לבצע את הקליטה שלהם בתחום התכנית, בתחום ההרחבה, ואם צריך לעשות שינוי כזה קטן או אחר בגודל המגרשים אנחנו יודעים לעשות את זה, אבל צריכים להבין שיש תכניות תקפות, מאושרות, הפטור בזמנו ניתן לעשרים "יבילים", אני חושב שהם הציבו רק שלושה או ארבעה, כי רק כמה משפחות בודדות רצו להגיע, אבל קיימת התשתית התכנונית שמאפשרת את הקליטה של הקבוצה.
יצחק לוי: ראשית אני רוצה להצטרף לברכות ולאחל לך הרבה הצלחה בהמשך דרכך הציבורית, הדבר השני אני רוצה לומר שנחתם הסכם בין המתיישבים לבין אני שוקדה, כנראה הסכם בין המזכירויות שיאפשר עכשיו למינהלת להתחיל עכשיו בהליכים מתקדמים יותר, כלומר יאפשר למינהלת לחתום עכשיו גם על הסכם יחד עם המינהלת ולאפשר תהליכים נוספים, אני הייתי קודם כל מבקש שנתן ניסן יזרז את זה כי הדבר הזה לא קשור בראש המועצה, ישנם דברים שקשורים לראש המועצה אבל זה לא תלוי בראש המועצה ואפשר לבוא ולקדם את הדברים, אני לפי הבנתי, נכון שראש מועצה כאן לא מסייע, בלשון המעטה, לתהליך, אבל אני חושב שבכל התהליך מעט מאוד קשור בו באופן ישיר, אם המושב הסכים והמושב חתם והמושב מוכן לעשות את זה אפשר לעשות את זה.
דודו כהן: אם המושב יסכים, להערכתי לא תהייה בעיה עם המועצה.
יצחק לוי: חוץ מנושא בית הספר.
עמירה דותן: בית הכנסת, אני דיברתי עם מנהל הכללי.
יצחק לוי: בית הכנסת זה לא תלוי לדעתי בראש המועצה, לדעתי רק אם אין בית הספר, לפי הבנתי רק אם אין בית הספר ראש המועצה יכול לעכב פתיחת בית ספר, יש לו סמכויות בעניין הזה, למחלקת החינוך יש סמכויות בעניין הזה, אבל מלבד נושא בית הספר שאר הדברים אני חושב שאינם תלויים בראש המועצה, כיוון שכרגע הגיעו להבנה, המושב והמתיישבים הגיעו להבנה, העניין יוכל להתקדם.
יצחק לוי: בעניין של ראש המועצה, אני נתין שלו.
עמירה דותן: אני יודעת, אבל לפני העניין של ראש המועצה, אבל בעניין בתי הכנסת, כשדברתי עם המנהל הכללי של משרד הפנים הוא אמר שישנם שני כשלים האחד העניין של בית הכנסת והשני העניין של בית הכנסת, אתה אומר שבית הכנסת הוא לא בענייו של ראש המועצה?
עמירה דותן: זה תלוי במושב עצמו?
דודו כהן: ככל שיש שטח למוסדות וישנה הסכמה.
יצחק לוי: המועצה גם לא ממנת שום דבר.
עמירה דותן: לא רב, לא שום דבר כזה.
יצחק לוי: לא רב ולא שום דבר.
יצחק לוי: בעניין בית הספר זה עניין אחר, מאחר שלבית הספר יש סמכויות למועצה וחוקים אחרים לכן בנושא בית הספר ראש המועצה יכול לבוא ולעכב, לא לתת תקנים, לסגור אזורי רישום, להשפיע, הוא יכול לעשות הרבה מאוד דברים, ובאמת ראש המועצה לא מעוניין שיפתח בית ספר, יש לו טענות, אבל בהידברות עם המתיישבים הצענו להם גם פתרונות מסוימים בעניין בית הספר, אבל זה לא הנושא כרגע, כלומר בית הספר הוא לא הנושא, אני חושבת שצריך כרגע לזרז את המינהלת לרוץ קדימה בעקבות מה שנחתם, שירוצו קדימה ויקבעו עובדות, ודבר שני אני הייתי מציע לוועדה להזמין את עצמה למועצה.
עמירה דותן: הזמנו, לפני שבוע כאשר חלק מהמשוב שקיבלתי, אומנם לא באופן ישיר כמובן, אמרנו, שאם אנחנו רוצים לבוא אנחנו צריכים את הייעוץ שלך, אנחנו ביקשנו לדבר עם ראש המועצה כי לפני הבשורות הטובות שהמתיישבים חתמו עם המושב, היתה בעיה גדולה של ראש המועצה שממש סירב, הרב לוי יצחק אמר את זה יותר יפה, אני אומרת סרב ולא סייע למתיישבים עם המבנים להגיע לשוקדה, הזמנו אותו הנה ואז חלק מהשמועות היו בגלל שזה ליד עזה והמצב הבטחוני נוראי, אז בעצם אין לו זמן להגיע לכאן, ואז אני כתבתי והתקשרתי אליו ואמרתי לו שאני רוצה לבוא אליו, אנחנו וועדת משנה, נבוא אליך ואז נעשה שתי מצוות, ראשית אתה לא תבוטל מתפקידך ואנחנו נובא אליך, שנית נוכל לראות את האזור, כמובן שתשובה לא קיבלנו, שום תשובה ואפילו לא טלפון של שאומר לי תודה רבה, אני לא רוצה לראות את פרצופך, או משהו מהסוג הזה.
יצחק לוי: אני מציע לנסוע.
עמירה דותן: קודם כל כבודה של הכנסת כאן.
עמירה דותן: לכן ביקשתי שהוא יבוא להנה, אחרי שבוע כשהאיש לו מודיע, לא היתה שום הודעה, לא מודיע, לא מתקשר, אין תשובה, בשבוע שעבר כתבנו מכתב של מחאה וכדומה, אל יושבת ראש הכנסת ולשר הפנים עם העתק לכל האנשים אני חושבת דודו כהן שגם אתה היתה מכותב, אמרנו שאנחנו נותנים שבוע נוסף, אמרנו שנפגש ביום שלישי, יושבים שלושה חברי כנסת שיש לנו דברים אחרים לעשות וועדות אחרות להיות בהן, יושב כאן מנהל המחוז שהיום הוא בתפקיד בכיר במשרד הפנים, יושב כאן נציג האוצר, שבעה אנשים ואני לא מדברת על הועדה הגדולה, היא לוקחת את הזמן לעסוק באנשים, ויותר מזה כדי לא ליצור מצב של מתח או עימות בין ראש המועצה למתיישבים, אמרנו יהיו רק חברי הכנסת וראש המועצה, זאת אומרת שעשינו את כל הגדרות שיכולנו לעשות כדי לבוא לקראת האיש, אני מוכרחה לומר לכם שאני רוצה לזעוק את זעקת הכבוד של הכנסת כי לא תתכן התנהלות כזאת מאיש ציבור, מנבחר ציבור.
זאב אלקין: יש לי רק שאלה אליך האם אני מבין נכון שדווקא בשונה מוועדות אחרות, לוועדה הזאת יש את היכולת להוציא צו הבאה?
עמירה דותן: אני שאלתי, כן ולא.
גלעד קרן: יכול להיות באמת שלועדת ביקורת המדינה יכולה להוציא צו הבאה היא באמת ייחודית, אבל מדובר רק במקרים שבהם אותו נושא משרה, כלומר שיש דוח מבקר המדינה שעסק בנושא מסוים שאותו נושא משרה קשור לדוח.
זאב אלקין: יש דוח מבקר המדינה בנושא של המפונים, שכל הועדה עוסקת בזה.
גלעד קרן: אם זה דוח ספציפי שעוסק במועצה הזאת, שראש המועצה קשור לזה, אני לא יודע, אני לא קראתי את כל הדוח ואני לא זוכר אם הוא באמת עסק במועצה הזאת.
זאב אלקין: הוא עוסק בכל סוגי ההתיישבות.
עמירה דותן: אני שאלתי את תומר בשבוע שבעבר והוא אמר שמאחר והדוח לא עוסק ספציפית במועצה הספציפית הזאת.
זאב אלקין: במינהלת סלע.
עמירה דותן: לא, לא הוא הגיש לוועדה.
גלעד קרן: בעקרון ישנה חובה של כל עובד ציבור להופיע בועדת הכנסת, אני אמצא את הסעיף.
עמירה דותן: ומה עושים?
גלעד קרן: יכול להיות שיש סנקציות, אין כל כך מה לעשות, תמשיכו ואני אמצא.
עמירה דותן: זה הנושא שלנו כי ברור שאנחנו לוחצים על מינהלת סלע כפי שאמר חבר הכנסת יצחק לוי לעשות מעשה ולהראות עובדות בשטח, אומר דודו כהן שהכל מוכן מבחינה תכנונית והרי עשרים משפחות יכולות לבוא ולגור שם, כך שאנחנו באמת נלחץ על המינהלת, ואתה מציע שנלך לביקור.
יצחק לוי: אני חושב שהביקור מאוד יעודד את אנשי שוקדה.
עמירה דותן: ביקור בשוקדה לא אצל ראש המועצה?
יצחק לוי: לשוקדה.
עמירה דותן: אנשי שוקדה, באמת צריך לעודד אותם, הם עשו מעשה נועז הייתי אומרת לאור מה שאנחנו רואים בהתנהלות, זה נכון.
דודו כהן: מבחינה ציבורית הם צריכים הרבה חיזוק.
עמירה דותן: אם הוא יבוא לשם.
עמירה דותן: מה אפשר לעשות עם הסנקציות?
גלעד קרן: התקנה קובעת בסעיף 106(א) ש"וועדה קבועה רשאית להזמין לישיבותיה עובדי מדינה, עובדי חברות ציבוריות, עובדי תאגידים, עובדי רשויות מקומיות ומועצות דתיות לכל עניין שהכנסת העבירה לדיון או לפי כל דין אחר, מי שהוזמן כאמור חייב להתייצב בפני הוועדה ולמסור לה את המידע שבידנו הנוגע לנושא הנדון, אולם רשאי השר הממונה או ראש הגוף שהמוזמן פועל ברשותו רשאי להודיע לוועדה שהוא עצמו יופיע במקום מי שזומן" סעיף קטן (ב) אומר, "שהוראת סעיף קטן (א), תחול גם על נושא משרה הממלא תפקידים בכירים בגופים כאמור אף שאינם עובדים בהם" כי ראש המועצה הוא לא עובד אלא נבחר.
גלעד קרן: "ראש מועצה של רשות מקומית ועובד רשות מקומית שהוזמנו על ידי ראש המועצה המקומית" כאן זה לא כל כך רלוונטי.
גלעד קרן: אי התייצבות – מי שהוזמן להתייצב בפני ועדה קבועה ולא עשה כן, תודיע על כך הועדה לשר הנוגע בדבר או לראש הרשות המקומית" שכאן זה בדיוק, "לנוגע הדבר ואלה יודיעו לוועדה על הצעדים המשמעתיים שנקטו בהם באותו עניין".
עמירה דותן: אז אנחנו כמובן נוציא מכתב נוסף לשר, אנחנו נצטט את הסעיף המסוים בתקנה ונבקש לדעת מהם הצעדים המשמעתיים שננקטו כלפי אותו נבחר ציבור שפעמיים.
זאב אלקין: אני מציע שתוציאי העתק ליושב ראש.
עמירה דותן: ולמחליף של דודו כהן ולבקש תוך שבוע לדעת מה הצעדים המשמעתיים.
זאב אלקין: צריך לזמן את משרד הפנים כדי שהוא ייתן תשובה מהם הצעדים המשמעתיים.
עמירה דותן: משרד הפנים הוזמן וגם הוא לא הגיע, היועץ המשפטי.
עמירה דותן: אני לא רואה שהוא רשום פה, אני ביקשתי להזמין את היועץ המשפטי של משרד הפנים.
עמירה דותן: כתוב פה שאורית מלמד ויהודה זמרת היו אמורים להגיע לכאן.
דודו כהן: הם היו אמורים להגיע, אני לא ידוע מה.
קריאה: זאת אומרת שיש כאן סירוב פקודה מתגלגל.
עמירה דותן: קודם כל לשמוע, ראשית אני לא רוצה לקלקל לקיים, אני רוצה לעזור למתיישבים ואני רוצה לעודד אותם, אני רוצה לעודד את כל מי שנמצא, בינתיים אנחנו צריכים לבודד את מי שלא עושה דברים כפי שאנחנו חושבים שצריך לעשות, ונכנס את כל האחרים שבאמת עושים עבודה יוצאת מן הכלל בשטח, לכן אני חושבת שלא צריך יותר ממה שאמרנו, כי יש משהו מאוד נקודתי, מאוד סדרתי לדאבוני הרב, אנחנו נעשה את הדברים האלה.