GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אמרתי ביושר שתמכתי בתוכן, רק העיקרון שהכנסת לא צריכה להתערב בחופש אקדמי הוא עיקרון מאוד חשוב עבורי, ודווקא כמי שיש לו גם קבלות במאבקים האלה, אני חושב שנעשה כאן שימוש לא נכון בערך הזה בכל הסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: אני חושב שאין קשר בין החופש האקדמי לבין הצורך לנהל ביעילות, בחיסכון, בשמירה על טוהר המידות, במניעת גירעונות, במניעת חריגות, בצורך לנצל תקציבים באופן המיטבי, אין לזה קשר לחופש אקדמי.
זבולון אורלב: אני זוכר שבאחת הישיבות נאמר, בצדק, שלפעמים בא תורם ואומר 'תשמעו, אני מוכן לתרום, אבל חלק מהתנאי שלי של התרומה זה שהאדריכל יהיה זה וזה וזה, והקבלן יהיה זה וזה וזה', ויש לו עוד כל מיני דרישות.
זבולון אורלב: אגב, זה מובן לי בהחלט, בעל המאה הוא לפעמים גם בעל הדעה וזה בסדר גמור, בעיקר כשהוא משלם את העניין וזה לא כספי ציבור.
זבולון אורלב: אז הבנו שלצורך התנהלות יעילה, מיטבית של המוסדות להשכלה גבוהה צריך גם לאפשר פטורים, אי אפשר להחיל עליהם באופן עיוור את כל כללי המכרזים שחלים על חברה ממשלתית או על גופים אחרים, אבל נראה לי שבהצעה שמונחת לפנינו יש קצת הפרזה בשימוש בחופש האקדמי לצרכים שהם אינם לחופש אקדמי.
זבולון אורלב: אני כשלעצמי, אם עד אישור התקנות בוועדת החינוך והתרבות תשקלו שוב את העניין הזה של השקיפות, מה שמפריע לי זה סוגיית השקיפות, אני אומר בגלוי.
זבולון אורלב: יש לי הערות פה ושם, אני מעריך את החשב הכללי שאומר שכל דבר שצריכים להגיע להסכמות, יש בו פשרות.
זבולון אורלב: אני מכיר את זה מקרוב וברור לי לחלוטין שיש כאן פשרות, אבל תשקלו את עניין השקיפות.
זבולון אורלב: אני, אגב, מודה שככל שאהיה בכנסת, אני אחת לחצי שנה כנראה אגיש שאילתא כדי לחנך אתכם, אני רוצה לדעת על הפטורים שהיו.
זבולון אורלב: אז בואו תחסכו ממני את השאילתא הזאת ושיהיה מידע אחד מרוכז, זה לא סיפור גדול, ועדת התכנון והתקצוב לא צריכה להקים מחלקה מיוחדת, אבל כשרואים בדיווח השנתי שלמוסד אחד יש עשרה פטורים, ולמוסד שני יש 500 פטורים, ושניהם מוסדות באותו היקף, אז רגע, מה קורה פה?
זבולון אורלב: השקיפות היא גם עצם זה שמוסד יודע שעוד מישהו אחר יכול להסתכל, לא בטוח שיסתכל, אבל עצם זה, זה הערך של שקיפות, ולכן אני מבקש, תשקלו את העניין הזה עד לישיבה הבאה.
מיכאל מלכיאור: אין לי כל כך מה להוסיף על הדברים שיושב ראש הוועדה לביקורת המדינה אמר.
מיכאל מלכיאור: אם הייתי פותח ומסכם, הייתי יותר ביקורתי כלפי התהליך שעברנו והזמן שלקח.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שבהחלט לא היה ראוי מכל בחינה, אבל אנחנו באווירה טובה ולא רוצים לקלקל ושסוף סוף כן עשו.
מיכאל מלכיאור: אני אגב לא בטוח שאם לא היינו שמים את זה עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם על סדר היום פה, שבאמת היו עושים את זה.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה לא לגמרי מקרי שגמרו את העבודה אתמול, שקיבלנו לפחות את הניסוחים האחרונים אתמול, לקראת הישיבה היום.
מיכאל מלכיאור: אני מניח שזה לא לגמרי מקרי, אבל זה נכון לגבי כל העבודה שלנו.
מיכאל מלכיאור: אני שמח שיש כנסת, אבל יש דברים שזה לא היה צריך להיות מאיתנו, וזה נאמר בדוח המבקר ובישיבה האחרונה שהיתה לנו, זה כבר המון זמן, באוקטובר.
זבולון אורלב: אוקטובר 2007.
מיכאל מלכיאור: אז זה כבר נאמר, אבל יחד עם זה, אני מבין שלתאם בין גופים שונים זה דבר כמעט בלתי אפשרי בזמננו, כשכל אחד לא חושב על טובת הכלל, אלא רק מנקודת מבט על אינטרסים ששם הוא צריך לייצג.
מיכאל מלכיאור: אז אני גם מברך על זה שהבאתם ובאתם ואני מניח גם שאנחנו נאשר, אבל את זה כמובן נבדוק בישיבה של האישור שנעשה.
מיכאל מלכיאור: זה יפורסם מראש וחברי ועדת החינוך יקבלו את התקנות ויוכלו להסתכל ואנחנו נבדוק את הדברים.
מיכאל מלכיאור: אני מניח שאם גב' עדנה הראל היתה מקבלת זכות דיבור עכשיו, אז היא היתה אומרת שזה לא בגלל החופש האקדמי, זה בגלל שככה זה לגבי גופים אחרים, והחופש האקדמי זה רק נקודה נוספת פה שלא להחמיר יותר, מקל וחומר, מגזירה שווה ובא הכתוב השלישי ומכריע ביניהם.
מיכאל מלכיאור: לא ניכנס יותר לעומק מה זה באמת תפקידי הוועדה לתכנון ותקצוב פה.
מיכאל מלכיאור: יש מן נוהל שזה נוהל וזה כבר השתרש.
מיכאל מלכיאור: כללית, אני מסכים עם חבר הכנסת אורלב גם בתחום הזה של חופש אקדמי, גם בתחום שלא צריך לפחד משקיפות, זה דבר שרק יכול לעזור, זה לא יכול לפגוע בשום דבר.
מיכאל מלכיאור: לכן הפחד מחשיפה ושקיפות, זה פחד שקשה להבין אותו.
מיכאל מלכיאור: אנחנו אכן מסכמים.
מיכאל מלכיאור: אני מודה לאכסניה שאירח אותנו, ולכל הצדדים שטרחו ובאו והגיעו להסכמות, החשב הכללי ואנחנו מאוד בקרוב נעשה את זה.
מיכאל מלכיאור: נעשה את הדיון בהקדם האפשרי, הרי אנחנו לחצנו כל כך הרבה, אחר כך לא נאשר את זה?
מיכאל מלכיאור: אני אומר שיש עומס ויש חגים וכולי.
זבולון אורלב: אנחנו פותחים את הישיבה, על סדר היום שלושה נושאים: קבלת דווח ממשרד התקשורת על דוח מבקר המדינה בנושא ההערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השניה, לזה נקדיש זמן קצר ביותר ואת עיקר הזמן נקדיש לנושא של הטיפול ברגולציה והסרת המכשולים הפוגעים בתחרות מתוך דוח מבקר המדינה החדש 58ב', והנושא השני הוא הפיקוח על חוקי שידורי רדיו, ממצאי מעקב גם הוא מדוח מבקר המדינה 58ב', היום זה היום של משרד התקשורת.
זבולון אורלב: אנחנו נתחיל בנושא הראשון, בישיבה שנתקיימה בסוגיה של הערכות הספקת דואר ובנקאות בעתות חירום ואספקתם בעת מלחמה, בדוח המיוחד של מבקר המדינה על הערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השניה, היתה התייחסות בוועדה לענייני ביקורת המדינה ב 27 באוגוסט 2007.
זבולון אורלב: א' – משרד התקשורת נמצא כעת בתהליך של הגדרה יחד עם חברת הדואר מהם שירותי הדואר החיוניים בשעת חירום, בתהליך נבחנות סוגיות כדלקמן: האם בשביל שמכתב יגיע הביתה לאזרח צריך לסכן את הדוורים כן או לא?
זבולון אורלב: האם הם מוזמנים לקבל בבנק הדואר כן או לא?
זבולון אורלב: כרגע יש טיוטות של עמדות, המשרד יחד עם חברת הדואר מנסים להגדיר קודם כל מה הם השירותים הקיומיים.
זבולון אורלב: ב' – משרד התקשורת פועל להכללת חברת הדואר לנוהל הכללי של משק בשעת חירום (מל"ח), אני מבין שהוקמה בינתיים גם רשות חירום לאומית, (רח"ל), אולי זה חלק מהעניין.
זבולון אורלב: ג' – סוגיית ההפרטה של חברת הדואר, המשרד דן באפשרות שבמקרה שחברת הדואר תופרט יוסדר התפקוד של חברת הדואר בשעת חירום באמצעות צו אינטרסים חיוניים.
זבולון אורלב: שמעתי הבוקר שישנם עיצומים בחברת הדואר, אם תוכלו להתייחס לזה בשתיים שלוש מילים אנחנו נשמח.
זבולון אורלב: כמו שאמרתי את העניין הזה אנחנו רוצים לסיים בקיצור נמרץ.
זבולון אורלב: אדוני המנהל הכללי, מרדכי מרדכי, המנהל הכללי של משרד התקשורת בבקשה.
מרדכי מרדכי: בוקר טוב לכולם, אני אומר כמה דברים כללים וככל שיהיה צורך בפירוט נוסף,נמצאים פה שלושה סגני המנהל הכללי, מר צבי יונדלר שהוא מרכז במשרד את כל נושא פיקוח ואכיפה בשוטף אבל גם את כל נושא המשק לשעת חירום, רשות תקשורת לשעת חירום וכל המעורבות שלנו בתרגילים של אנשי פיקוד העורף, נמצאים איתנו כאן סגן המנהל הכללי דואר, אשר אדוארד, יגאל לוי ואורן לביאן שהוא גם מפקח על הוראות בנק הדואר, אשר אדוארד אחראי על פעולות בנק הדואר.
מרדכי מרדכי: אני רוצה להתייחס לארבע נקודות בקצרה אדוני היושב ראש, אנחנו התלבטנו בשאלה האם חברת הדואר תמשיך להיות רשות ייעודית או מפעל חיוני, עד היום היא מוגדרת כרשות ייעודית, התלבטנו בסוגיה הזאת והתייעצנו גם עם מטה משק לשעת חירום, בעצם חשבנו שחברת הדואר, שזה יהיה נכון שהחברה תמשיך להתקיים כישות ייעודית, אני רוצה לומר שהיא תעבוד ישירות מול מטה משק לשעת חירום ולא דרך משרד התקשרות, זה לא אומר שבשעת חירום לא תהייה לה זיקה לרשות התקשורת העליונה, אבל הפעילות השוטפת וכדי שלא נהייה גורם מתווך אלא על פי ההגדרה הייעודית היא תקבל ישירות את ההנחיות ממטה משק לשעת חירום.
זבולון אורלב: ונעשו כל ההסדרים כל ההתקשרויות, כל הנהלים?
מרדכי מרדכי: נקודה שניה – הדואר מוגדר בחוק כרשות קיומית, אין שם שום פירוט חוץ מההגדרה שזה רשות קיומית, אין פירוט נוסף, אנחנו הגדרנו במשרד שלוש רמות איומים לחיי אדם ומתן השירותים ברמות האלה, מטה משק לשעת חירום צריך לקבוע לנו באיזו רמה אנחנו נמצאים, רמה 1, 2, או 3, כשבכל רמה ורמה מוגדרים איזה שירותים החברה צריכה לתת, צריך כאן את השילוב והקביעה שמשק לשעת חירום צריך להגדיר לנו באיזו רמה אנחנו נמצאים, אז ישנם שני מקרים טובים שהם קיצוניים שאפשר לתת שירותים ללא מגבלה, יש מקרה קיצוני אחר, זה כרוך בחיי אדם ולא נותנים שירותים, מטבע הדברים היא יותר בטווח שקיים חשש כזה או אחר ואז צריך להפעיל שיקול דעת איזה שירות כן לתת ואילו שירותים לא לתת, מבחינתו אנחנו עובדים עם חברת הדואר ואנחנו הגדרנו את שלושת הרמות הללו, אבל בזמן אמת תמיד מטה משק לשעת חירום יהיה צריך לומר לנו באיזו רמה אנחנו נמצאים כדי שנדע איך להפעיל את חברת הדואר.
זבולון אורלב: מר יהושוע קופולביץ כאן?
זבולון אורלב: אחרי דברי המנהל הכללי אני אשאל אותך כי אתה מהצד השני של המטבע, האם מה שמדוח כאן אכן הצד השני של המטבע יודע על הדברים האלה.
מרדכי מרדכי: נקודה שלישית – רשת של נקודות של חברת הדואר בפריסה ארצית בשעת חירום, יש לנו היום רשימה שהועברה אלינו על ידי חברת הדואר של 100 יחידות ממוגנות, כשיחולט ואם יוחלט להפעיל אותן אלו הן היחידות שיופעלו, היחידות הללו הן בפריסה ארצית ונותנות מיגון כפול, הן לעובדים.
זבולון אורלב: אם נדבר רק על הצפון, כמה יש בצפון?
אבי הוכמן: 61 בצפון מוגנות.
זבולון אורלב: ובכל רשות מקומית יש לפחות נקודה אחת ממוגנת?
הרצל בר-מג: בכל עיר.
זבולון אורלב: אני שאלתי האם בכל רשות מקומית, ראש פינה אם איני טועה זו רשות מקומית?
זבולון אורלב: חצור היא רשות מקומית.
קריאה: ראש פינה וחצור הגלילית כן.
מרדכי מרדכי: יש מאה יחידות כאלה שממוגנות הן לעובדים והן לציבור שבא לקבל את השירותים, היה ויהיה צורך להשתמש במיגון בזמן אמת.
מרדכי מרדכי: נקודה רביעית – תכנית אב להיערכות על בסיס תרחיש יחוס, מטה משק לשעת חירום העביר לנו את התרחיש הזה בחודש אפריל, אם איני טועה, ונתן לנו להיערך ולהגיש לו תכנית פעולה עד נובמבר 2008, וכך בכוונתנו לפעול עד נובמבר 2008 ולהעביר את התכנית המפורטת לתרחיש שהועבר אלינו.
מרדכי מרדכי: נקודה חמישית – בנק הדואר, זה נאמר כאן בדיון בוועדה הקודמת שהמפקח על הבנקים הוא הרשות העליונה לגבי כל נושאי הבנקאות, את כל שלושת המצבים שהגדרנו העברנו אליו כדי שלא יוצר מצב, אצלנו בחברת הדואר כשיש פקיד או אשנב שנותן שירות הוא נותן שירותי דואר עם שירותי בנק, כדי שלא יוצר מצב שהמפקח על הבנקים אומר כן ושירותי הדואר אומרים לא, העברנו אליו את שלושת הרמות שלנו כפי שאנחנו רואים אותם, מהמפקח על הבנקים עדיין לא נתקבלה תשובה, הפעילות הזו היא סיכרון המפקח על הבנקים כדי שלא יהיה מצב שהאחד אומר כן והשני אומר לא ותהיה אנדרלמוסיה ושני הגורמים יתנו הוראה אחת לאותו אשנב כי אותו אשנב נותן גם שירותי דואר וגם שירותי כספיים.
מרדכי מרדכי: אני רוצה לציין לגבי תרגיל מפנה 2, חברת הדואר השתלבה והשתתפה בתרגיל הזה והיו לה התייחסויות לגבי כל התרחישים שהיו בתרגיל הזה.
זבולון אורלב: מה קורה עם סוגית הפרטה של חברת הדואר שהתייחסת אליה בפעם הקודמת.
מרדכי מרדכי: אנחנו מאמינים שבשנתיים הקרובות החברה תצעד לקראת הפרטה אבל את שירותי החירום נוכל לעגן במסגרת צו אינטרסים חיוניים, כמו שעשינו עם חברת בזק, אני חושב שציינתי את זה בפעם הקודמת שבסך הכל חברות התקשרות הפרטיות, בסך הכל במלחמת לבנון השניה הן עמדו במשימות הביטחוניות בצורה מכובדת.
זבולון אורלב: איש משק לשעת חירום, יהושע קופלביץ בבקשה.
יהושע קופלביץ: מאז מלחמת לבנון השניה ובמיוחד אחרי דוח מבקר המדינה גם התכנסנו לסדרת דיונים מקיפה וארוכה עם משרד התקשורת, עם חברת דואר ישראל, ביצענו עבודת מטה מסודרת, אכן הנושאים שהועלו בדוח הביקורת נלקחו בחשבון בנושאים שהועלו מולם, בעצם גם היום נעשית, בימים האלה עבודה לתיקון כל הליקויים, הן בתרחישי ייחוס הן בכתיבת תרחישי ייחוס כמו שנכתב.
זבולון אורלב: כמו שמדוח המנהל הכללי הכל סודר.
יהושע קופלביץ: עדיין לא הושלם הכל אבל כל מה שדווח כאן אמת ויציב, הוא היה שותף בכיר לנושא הזה ועקב מקרוב על הנושאים האלה.
זבולון אורלב: אתם עובדים ישירות גם מול המנהל הכללי של הדואר?
יהושע קופלביץ: בהחלט כן, הם גם השתתפו בדיונים, הם גם ביצעו גם רכש מאסיבי של אמצעי מיגון, גם מבצעים עבודת מיגון בסניפי הדואר איפה שניתן לפעול בשעת חירום, הם בונים עכשיו תרחיש ייחוס ענפי לדואר שייתן מענה ושיגדיר בדיוק את המטלות שלהם בשעת חירום.
זבולון אורלב: מי מגדיר להם?
זבולון אורלב: אתם?
זבולון אורלב: משרד התקשורת?
זבולון אורלב: הם עצמם?
יהושע קופלביץ: אני רוצה להסביר, הכל זה פועל יוצא של תרחיש הייחוס של צבא ההגנה לישראל, אחרי שהייחוס של הצבא נותן את המסגרת, מהתרחיש של הצבא נגזר תרחיש ייחוס לעורף, תרחיש ייחוס לעורף נבנה ומותאם לצרכים הן של התקשרות והן לצרכים של הדואר, בעצם ימים אלה נעשית.
זבולון אורלב: מי גוזר להם, אתה?
זבולון אורלב: הוא? הם?
יהושע קופלביץ: ישנה חברה שעושה את התרחיש יחד איתם, בונה את התרחיש.
זבולון אורלב: איפה משרד התקשורת כאן?
יהושע קופלביץ: משרד התקשורת מפקח על העבודה.
זבולון אורלב: הם שומעים לו?
יהושע קופלביץ: בוודאי שכן.
זבולון אורלב: יש למישהו עוד הערות בסוגיה הזאת, יש מישהו ממבקר המדינה שקשור בדוח העורף?
זבולון אורלב: אתם מתכוונים לעשות מעקב?
ינון ליבזון: על זה צריך לשאול את הממונים עלי.
זבולון אורלב: בינתיים אין יותר.
ינון ליבזון: אין יותר.
אלי פז: התקשורת בכלל, כלקח של מלחמת לבנון השניה קיבלה משנה תוקף וחשיבות אם משום שמדובר בשירותי בנק הדואר, שהם מטבע הדברים מתייחסים לאוכלוסיה נזקקת יותר, ואם משום ששירותי הדואר הם גם מוצר פסיכולוגי ובעל משמעות, במשבר מתמשך הנושא של שירותי הדואר הוא עם אפקט פסיכולוגי מאוד משמעותי וחשוב לאוכלוסיה, לכן הסוגיה אם רשות הדואר, שירותי הדואר, שירותי התקשורת הם שירות קיומי או חיוני היא לא רלוונטית, זה מופיע בחוק ובחוק נקבע שהם שירות חיוני והואיל וכך נקבע סף הרגישות והחשיבות באספקת השירותים הללו שהוא משמעותי וחייבים להתייחס אליו ככזה גם בהערכות וגם בתכנון.
זבולון אורלב: יש סתירה בין מה שאתה אומר לבין מה שאמר המנהל הכללי?
אלי פז: אין סתירה אם הדברים יערכו בצורה הזאת, כפי שהבנו, הדברים הם בהתהוות, זה לא דיווח של בדיעבד אלא יש כאן חשיבה ופעילות שהיא מתקדמת.
זבולון אורלב: אני הבנתי מהמנהל הכללי שיש הגדרה של שלושה מצבים, במצב מסוים לא יהיו שירותי בנק הדואר.
אלי פז: אני לא יודע אם זה מוסכם.
זבולון אורלב: מי שרלוונטי, אני צודק?
זבולון אורלב: במצב מסוים אין שירותי בנק הדואר, אני שואל האם החוק מגדיר שיש שירות קיומי, הוא צריך להתקיים בכל מקרה?
אלי פז: הוא לא צריך, הוא צריך להתקיים עם שכל טוב ולזה מתכוון המנהל הכללי, אבל אין היום.
זבולון אורלב: אנחנו יודעים שהאנשים הקשישים צריכים לקבל את קצבת הזקנה ובלעדיה אין להם כסף לקנות, אני שואל אותך, האם מבחינת החוק הבנק הזה צריך להיות פתוח בכל מקרה?
אלי פז: הציפיות שזה חיובי, האם פתיחה בכל מקרה מחייבת שכל סניף יהיה פתוח?
אלי פז: התשובה היא שלילית, אם בנק הדואר מספק לדוגמה שירותים ניידים שעונים לצורך החיוני הזה, הקיומי הזה, האם זה מענה?
אלי פז: כן, מי שצריך לנצח על התזמורת במקרה הזה זה מצד אחד שר התקשורת שהוא זה שצריך לבוא בפני הציבור וזו האחריות שלו, ומצד שני מתאם העל לעניין הזה זו ראשות משק לשעת חירום עליונה, אני לא יודע שרשות משק לשעת חירום עליונה החליטה שהשירותים הללו יכולים להיפסק לפרק זמן במצב חירום, אני גם לא חושב שלזה התכוונו הדברים של יהושע קופלביץ.
זבולון אורלב: לפי מה שאמר לי מר יהושע קופלביץ, העניין הזה שיש עקרון של שלושה מצבים תואם, ואם כן, במצב מסוים כפי שאני מבין אין שירותי בנקאות, כן מר יהושע קופלביץ?
יהושע קופלביץ: אני רק רוצה לחדד את העניין שאמר המנהל הכללי של משרד התקשורת לגבי שלושת המצבים, שלושת המצבים האלה הם פועל יוצא של הגדרת צבא ההגנה לישראל פיקוד העורף ,האם מותר לצאת לעבודה באותו יום או בכלל, אין לי ספק בכלל, הרי פיקוד העורף וצבא ההגנה לישראל הם הגורמים המנחים.
זבולון אורלב: הדבר ברור, אני לא הבנתי את הדברים של מר אלי פז, זה ברור לי לחלוטין שאם צבא ההגנה לישראל לא מאפשר לאזרחים להסתובב ברחובות, אז לא יהיה.
אלי פז: אז אין צורך בשירות.
זבולון אורלב: כן יש צורך בשירות, הזקן עדיין צריך את הכסף, הוא צריך שירותי בריאות והוא צריך עוד כמה שירותים, אנחנו עוסקים שירות שירות, אנחנו יודעים ששירותי הבנקאות ושירותי הדואר לא יהיו, השאלה מה יקרה כשיש הפוגה ואז יש אזעקת ארגעה והאזרחים יכולים לצאת מהבית, האם בשעתיים האלה הבנק יהיה פתוח, אני מבין שאז לא יהיה מצב א' אלא מצב ב', ובמצב ב' הבנק יהיה פתוח, אני מבין נכון?
יהושע קופלביץ: נכון.
זבולון אורלב: מה שאנחנו רק מבקשים, שמענו את הדיוח ואנחנו מבקשים שמשרד מבקר המדינה יערוך דוח מעקב על פי לוח זמנים שיקבע המבקר כדי להבטיח שהעניין כולו סגור, כשתאריך היעד הבא כפי ששמענו הוא נובמבר 2008, לפי זה תעבירו את הבקשה שלנו ללשכת המבקר ואני בטוח שכך יעשה.
זבולון אורלב: סגרנו את הנושא הראשון.
זבולון אורלב: הטפול בכשלים ברגולציה ובהסרת המכשולים הפוגעים בתחרות – דו"ח מבקר המדינה 58ב', עמ' 1145.
זבולון אורלב: הנושא השני הוא דוח מבקר מדינה בכשלים ברגולציה ובהסרת המכשולים הפוגעים בתחרות.
זבולון אורלב: מי ממבקר המדינה מציג את זה, הכל בתמציתיות בבקשה.
זבולון אורלב: המנהל הכללי של הדואר נמצא כאן, אנחנו לא התכנסנו לצורך זה אבל אם באותה הזדמנות תוכל לדווח מה קורה עם העיצומים.
אבי הוכמן: לצערי הרב העובדים פתחו הבוקר בעיצומים כאשר הרקע לעיצומים זה אי ביצוע התחייבות שלטונית שחתומה על ידי שני שרים, שר האוצר ושר התקשורת בדבר כניסת רשת בטחון לתוקף בדואר ישראל, אני נפגש אחר הצהריים עם נציגות העובדים, אני מקווה שנצליח לשכנע להסיר את העיצומים.
זבולון אורלב: מה הרקע לעיצומים?
אבי הוכמן: ישנה התחייבות שלטונית חתומה, מכתב חתום על ידי שר האוצר ושר התקשורת בדבר רשת בטחון שאמורה היתה להיכנס ב- 1 לינואר 2008, אנחנו נמצאים באמצע חודש יוני, רשת הבטחון הזאת לא נכנסה לתוקף.
זבולון אורלב: רשת בטחון מול איזה סיכון?
אבי הוכמן: נכנסה לתוקפה בתחום הדואר שפתחה מצד אחד את תחום הדואר לתחרות ומנגד שינתה את בסיס התעריפים כפי שהדואר גובה מהלקוחות, היתה צפויה פגיעה בשירותי הדואר, פועל יוצא גם פגיעה בעובדים, ולכן לפני שנה היינו בתוך התהליך הזה של הרפורמה והעובדים נקטו בעיצומים גם לפני שנה, פועל יוצא של העיצומים שהם נקטו לפני שנה הם קיבלו את רשת הבטחון למצב שאם הדואר יקלע לקשיים.
זבולון אורלב: ומה הסיבה שההתחייבות השלטונית לא מתקיימת?
אבי הוכמן: נמצא פה המנהל הכללי של משרד התקשורת, אני מציע שהוא ייתן תשובה כי שר התקשרות.
זבולון אורלב: אתה אחראי על ההוצאות והוא אחראי על ההכנסות.
אבי הוכמן: ממש לא, חברת דואר ישראל, אני חייב לומר שאם כבר אמרת את קריאת הביניים הזאת אז עשית לי איזה טריגר, חברת דואר ישראל עברה תכנית התייעלות קשה מאוד במשך השלוש השנים האחרונות, 500 עובדי דואר ישראל נאלצו לפרוש ולצאת לגמלאות מוקדמות, מתוך כ- 4,500 עובדים קבועים, מהלך לא פשוט לארגון כזה בו אתה נפרד מ- 500 עובדים.
זבולון אורלב: תודה, המנהל הכללי למה ההתחייבות השלטונית לא מתקיימת?
מרדכי מרדכי: זה בין משרד התקשרות לבין משרד האוצר כדי שחלוקת אותה רשת בטחון שגובהה 36 מיליון, איזה חלק יהיה מתוצאת עליית תעריפים באופן ישיר לצרכני שירותי הדואר ואיזה חלק יהיה מתקציב המדינה או מכספי האוצר, הסוגיה הזאת בין שני המשרדים היא בוויכוח, היא עדיין לא הסתיימה והדואר בין לבין.
אבי הוכמן: נציגות עובדים, לא הדואר, אנא דייק נציגות העובדים וההסתדרות.
מרדכי מרדכי: בכל מקרה מדובר על רשת בטחון שיש התחייבות ושאף אחד לא יודע מה יהיה במאזנים הכספיים של הדואר, יש התחייבות לבדוק את זה בדיעבד ורק אם יהיו הפסדים.
זבולון אורלב: אבל לא זאת ההתחייבות, על כל הדברים האלה יכולתם לחשוב כשנתתם את ההתחייבות, אני ראיתי עכשיו באינטרנט על ירידה דרסטית באמון הציבור במוסדות השלטון, זו דוגמה קלאסית,
זבולון אורלב: מקוממת שהיד קלה מאוד על התחייבויות, אחרי זה כשצריך לקיים את ההתחייבות האלה באה הממשלה ואומרת אגב זה מאוד לגיטימי שיש ויכוח בין שני משרדים, רק שזה כשיש ראש ממשלה, כשיש ממשלה כשיש ועדת שרים לקבל הכרעות, הזילות הזאת בהתחייבות ממשלתיות אני חייב לומר שהיא מקוממת ולדעתי היא פוגעת אנושות באמון של הציבור בשירות הציבורי ובמערכות השלטוניות ואני מאוד כואב את זה, מאוד כואב את זה.
זבולון אורלב: להבא שלא יחתמו, שיבקשו ערבויות כספיות, אני יודע מה?
זבולון אורלב: זה דבר מאוד בעייתי, כאן ישנה התחייבות של שני שרים, אתה אומר שזו התחייבות של שני שרים, נכון?
זבולון אורלב: גם שר האוצר ובודאי הם שני האנשים המוסמכים ביותר לחתום על כזאת התחייבות, כל מה שאני יכול לעשות זה לבקש דרכך את שני השרים לקבל הכרעה מיידית, הכרעה מיידית בויכוח הזה, צריך לקבל הכרעה, אני מבין שאת העובדים זה פחות מעניין מה המקור הכספי, הם לא אחראים.
אורי ישראלי: ממשרד האוצר, אני שמח לתת התייחסות לנושא הזה, גם כי יש כאן נציגות של העובדים, באמת יש כאן התחייבות של שר האוצר לעניין הזה, משרד האוצר עומד באופן מלא אחרי ההתחייבות שלו, אנחנו ביקשנו כמה פעמים ממשרד התקשורת להכין תעריפים לשירותים הכספיים, לא נענו לפניות האלה.
זבולון אורלב: אני מורה במקצועי אני מודה אני לא מורה לאזרחות אבל למדתי בשיעורי האזרחות שבהם הייתי, שאם יש ויכוח לבין מה שאתה אומר לבין מה שאומר המנהל הכללי, מה עושים?
זבולון אורלב: הולכים או לממשלה או לועדת שרים, לקבינט הכללי ומקבלים החלטה, או שהולכים לממשלה או שהולכים לראש הממשלה לקבל הכרעה, מה שלא יכול להיות זה שיש התחייבות של שני שרים שאינה מקוימת, השר שלך חתום על התחייבות וההתחייבות היא כלפי העובדים, הוא לא חתם כלפי התקשורת, הוא חתם כלפי העובדים, וכלפי העובדים ההתחייבות הזו איננה מקוימת, אז כל הסיפורים, הדברים גם אם הם נכונים וגם אם הם צודקים הם לא פותרים את הבעיה.
זבולון אורלב: תסביר למה בפעם הבאה העובדים יתנו אמון בחתימת שרים?
זבולון אורלב: למה שהם יתנו?
זבולון אורלב: הם יגידו תשמע אחרי זה יהיה ויכוח בין השרים, מה עוד העובדים צריכים לעשות כדי שיהיה אמון בחתימת שרים?
זבולון אורלב: לצערי אגב זה אינו מקרה יחידי והסקר של היום של המכון הישראלי לדמוקרטיה אגב הוא תמרור אדום, אני לא יודע אם יש צבע יותר חזק מאדום כלפי מוסדות השלטון שצריכים לעשות הרבה חשבון נפש מה קורה כאן, אני קורא גם לך וגם לאוצר תקבלו, יש מנגנון הערכה, במדינה דמוקרטית בשיטת המשטר שלנו זה לגיטימי שיש שתי עמדות, זה לגיטימי, אבל יש גם התחייבות ויש רגע שצריך לקבל את ההכרעה.
זבולון אורלב: מי סובל?
זבולון אורלב: סובלים העובדים שמרגישים חוסר בטחון תעסוקתי, ואדם בחוסר בטחון תעסוקתי לא עובד כמו שאדם שיש לו כן בטחון תעסוקתי, וסובלים האזרחים, אזרחי מדינת ישראל שלא חטאו ולא פשעו הם סובלים, ושוב מי סובל?
זבולון אורלב: האוכלוסיה החלשה, האוכלוסיה החזקה מסתדרת גם בלי חברת הדואר להם יש את החברות הפרטיות שלהם והשירותים החלופיים שלהם, אף בעל הון לא צריך את שירותי הדואר לשום דבר, הם יודעים להסתדר לבד, שוב האוכלוסיה החלשה וזה לא תפקידה של ועדת ביקורת המדינה זה לא היה על סדר היום אבל אם כבר נכנסנו לעניין הזה אנחנו דורשים, תובעים בכל לשון דרישה ותביעה משני השרים לקבל אחריות ולקבל את ההכרעה בדרך הדמוקרטית המקובלת.
זבולון אורלב: תודה ואנחנו עוברים לנושא הבא.
זבולון אורלב: נמצא איתנו נחום בלבן שהוא סגן מנהל בכיר על אגף, בבקשה תציג את עיקר הממצאים.
נחום בלבן: שלב ראשון ניידות המספרים, אחד מהמכשולים הגדולים שניצבו.
זבולון אורלב: סליחה, ניידות המספרים לא נפתר?
נחום בלבן: היתה פה הפרת חוק.
זבולון אורלב: אותנו מאוד מאוד מעניין האם הליקויים תוקנו, אם מבקר המדינה חשף ליקויים חמורים ככול האפשר שהם לא גובלים במשמעת ולא גובלים בפלילים, והליקויים הללו תוקנו מסוף הביקורת עד שהוועדה דנה, מבחנתי אפשר לרשום, אתה מכיר את עיקר הממצאים וגם אני קראתי, אז אם הם לא רלוונטיים והעניין הזה תוקן אז הוא תוקן.
קריאה: הוטלו עיצומים על חברות?
מרדכי מרדכי: לאיזה תאריך?
זבולון אורלב: אתה אומר כך, רק תאמר בעל פה שהיו מחויבויות.
קריאה: הוחלט לשקול עיצומים כספיים על בעלי הרישיונות בגלל שהם איחרו לעמוד.
זבולון אורלב: על נושא אחד יש עיצומים שאמור משרד התקשורת להטיל על חברות הסלולר בגלל איחורים, על מי שצריך להטיל, היו צריכים להטיל עיצומים על מי שהיה צריך להטיל והם לא הוטלו, נקודה אחת, נקודה שניה
נחום בלבן: הנושא השני VOB הופעל.
זבולון אורלב: מה זהב VOB?
נחום בלבן: זה שידור על רשת האינטרנט, שידור קול מתן שירותי קול על גבי הרשתות, זה הופעל, הופעל לא מדברים על זה.
זבולון אורלב: גם יש שם עניין של עיצומים?
זבולון אורלב: הופעל באיחור?
נחום בלבן: הכל באיחור.
זבולון אורלב: נמאס לי שהכל בשירות המדינה, דבר אחד בטוח שאת מה שהם הבטיחו הם יקיימו בסוף, ודבר שני שהוא בטוח וזה שזה תמיד באיחור, אף פעם לא בזמן.
נחום בלבן: הנושא השלישי, NVO - רשת טלפוניה ניידת וירטואלית המספקת שירותי רדיו נייד באמצעות תשתיות של מפעיל, משתמשים ברשת הקיימת, בספקים.
זבולון אורלב: ספקים של מה?
נחום בלבן: ספקי הסלולר, לתת לאחרים להתחרות איתם, קונים ערכות מהרשת קיימת ומוכרים אותם, ואז זה מעודד את התחרות.
זבולון אורלב: זה הופעל?
נחום בלבן: עדיין לא הופעל.
זבולון אורלב: כלומר לפי זה אני יכול לבוא לחברת סלולר להגיד אני קונה 20,000 דקות ואני עולה על מכרז של שירות המדינה והוא מציע את ה- 20,000 דקות האלה לשירות המדינה וזוכה, זה הרעיון.
זבולון אורלב: זה הדבר השלישי.
נחום בלבן: וימאקס WMAX שזה שידור באמצעות רשת אלחוטית, זה כלי שאמור לתת תחרות לרשתות הסלולריות.
זבולון אורלב: במכשירי אלחוט?
קריאה: בפס רחב.
זבולון אורלב: שאת זה מי צריך לתת?
מרדכי מרדכי: המשרד צריך לגרום לכך שתהייה מדיניות, זו יוזמה פרטית.
זבולון אורלב: לא הופעל?
נחום בלבן: הנושא הבא זה אגרת התדרים של "פרטנר" יש ויכוח, היה דוח של מבקר הפנים שמצא.
זבולון אורלב: מבקר הפנים של מי?
נחום בלבן: מבקר הפנים של משרד תקשורת, מצא ש"פרטנר" לא משלמת עבור התדרים, זה הועבר אחר כך לבדיקה למבקר שמינה מרדכי מרדכי, השופט עוזי סיון, הדבר עדיין לא בא על פתרונו, אצלנו היה 35 מיליון, הרשות הישראלית לתקשורת, מונה יושב ראש.
זבולון אורלב: גם פה באיחור.
נחום בלבן: כן, היה שם סיפור.
נחום בלבן: הנושא האחרון זה הרשות הישראלית לתקשורת, היו כמה וועדות מקצועיות היו ארבע פעמים החלטות ממשלה בעניין, הבשילה הצעת החלטת חוק.
זבולון אורלב: אני מחייך כי נותנים לשר התקשורת את החבל שהוא יתאבד, השר היחידי שהיה רציני בעניין הזה אם איני טועה היה השר ראובן ריבלין, הוא היה היחידי.
זבולון אורלב: אלה הדברים אדוני המנהל הכללי, תתחיל אחד אחד, ניידות מספרים.
מרדכי מרדכי: אולי נתחיל בנושא הרשות הישראלית לתקשורת, בנושא הרשות אני נפגשתי עם נציגי המבקר ואמרתי להם, אני לא נכנס לויכוח אם נכון שתהייה רשות תקשורת או שלא, מעבר לויכוח הזה העניין הזה, יש החלטות ממשלה שהרבה שרים לא קיימו אותה, כשראש הממשלה מחלק את התיק ולא משנה למי, וכשהוא ממנה שר בוודאי כמו ששמעת אדוני הראש, ממונה של שר אני לא אלך מתחת לאפו ומתחת לראשו להקים רשות תקשורת כל זמן שהוא השר.
זבולון אורלב: אתה מציע שאני אזמין את השר לישיבה?
מרדכי מרדכי: אני לא מציע, אני חושב שגם המבקר מבין את זה, הנושא הוא נושא פוליטי כך אני מתייחס אליו, אני לא יכול להקים רשות תקשורת עד שמישהו יחליט שמקיימים רשות תקשורת.
מרדכי מרדכי: כפי שאמרת חוץ משר אחד שהיה רציני בעניין גם השרים אחריו לא התייחסו להחלטות הממשלה.
זבולון אורלב: הטענה שגם אחרים, ככה לא עומדת לא בענייני מעטפות ולא בענייני רשויות, תאמר לי החלטת הממשלה, על מי הטילה את האחריות ליזום ולהביא הצעת חוק?
זבולון אורלב: החלטת הממשלה במקרה בידכם?
זבולון אורלב: על מהי היא מטילה?
זבולון אורלב: אני מניח שהחלטת ממשלה היא לא הכרזה בעלמא, היא מטילה אחריות, השאלה על מי היא הטילה אחריות לקדם את העניין הזה, או לא לקדם את העניין הזה, אגב מבקר המדינה הוא לא פוליטי, הוא בא ואומר יש החלטת ממשלה תקיימו אותה, אתם לא רוצים לקיים אותה אז תבטלו אותה, לא יכול להיות שיש החלטת ממשלה שהיא לא מקוימת, זה דבר לא תקין, מבקר המדינה לא בא להחליף את הממשלה, והוא לא בא להחליף אף בעל סמכות בשירות המבצעת, הוא בא להגיד, החלטת תקיים את ההחלטה הזאת.