GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי מרדכי: לי הייתה מחשבה להביא הצעת מחליטין נגדית, אבל האמן לי כשעשיתי את השיקול, של ישראל מבחינה בינלאומית, אם כדאי שהיא תקבל החלטה שהיא מבטלת את רשות התקשרות, העדפתי שיהיה דוח מבקר שיגיד שלא קיימו את ההחלטה מאשר להביא החלטת ממשלה שתבטל את זה.
זבולון אורלב: לא הבנתי את השיקול.
מרדכי מרדכי: כי יש צפייה, העולם עובד היום ברשויות תקשורת, העולם מפותח, הם גם די רוצים לראות את ישראל כמדינה שיש לה רשות תקשורת ולא משרד תקשורת, ברגע שאני מביא החלטה כזאת שמבטלת את החלטת הממשלה זה משדר משהו, לא רציתי את השידור הזה, העדפתי שיהיה דוח מבקר שיאמר שלא קיימו מאשר לשדר לכל העולם שישראל ביטלה את ההחלטה.
זבולון אורלב: ואתה חושב שהעולם טיפש, 11 שנה יש החלטות ולא מקיימים, אנחנו מדינה נאורה.
מרדכי מרדכי: הוא לא טיפש, יש החלטת ממשלה.
זבולון אורלב: אני מסכים איתך כי היא תמיד נותנת תקוה.
זבולון אורלב: אגף התקציבים יש לכם מה לומר בעניין?
אורי ישראלי: אני כן יכול להגיד שבתהליכים שהיו גם בהחלטות ממשלה וגם בקידום תזכיר החוק שהיה בזמנו, היינו מעורבים וגם להסכמות יחד עם משרד התקשורת, כפי שהמנהל הכללי אמר באמת הנושא נעצר בגלל סיבות פוליטיות שהשר החליט לא לקדם את הנושא, אני כן יכול לומר שתזכיר החקיקה שהופץ על ידי משרד התקשורת.
מרדכי מרדכי: תקופת השר הקודם.
זבולון אורלב: תקופת השר הקודם, מי היה השר הקודם?
אורי ישראלי: לדעתי זה היה בתקופתו של ראובן ריבלין שהנושא הופץ.
נחום בלבן: היו עוד הרבה וזה מופיע כאן, הערת משרד המבקר אומר, "רק השר ראובן ריבלין פעל בנחישות להקמת רשות תקשורת, שבע שרים, אהוד אולמרט, דליה איציק, אריאל שרון, אברהם הירשזון, ואריאל אטיאס לא קידמו את הנושא ואף לא העלו אותו לדיון, החלטת הממשלה הראשונה התקבלה כבר בשנת 1986, 11 שנים לפני שנחתם חוק זה, עד כה לא יושמו החלטות ולא הושלמה החקיקה".
זבולון אורלב: אני מציע שתמסור לשר שלך שהערה של מבקר המדינה היא הערה מוצדקת, כלומר המציאות שבה קיימות החלטות ממשלה ולא מקוימות היא בלתי נסבלת במדינה מתוקנת, אני מבין ש- 70% מהחלטות הממשלה לא מקוימות, הסטטיסטיקה ידועה לנו, הסטטיסטיקה הזאת, אנחנו דיברנו קודם על אמון הציבור במוסדות השלטוניים, למה צריכים לקיים החלטות אחרות, זו ממש זילות בהחלטת ממשלה.
זבולון אורלב: מינו יושב ראש למועצה לשידורי כבלים ולוין?
זבולון אורלב: המנהל הכללי אמר שבוצע.
יעקב ברגר: אדוני היושב ראש אתה בהערת הביניים שלך אמרת שזה נעשה באיחור, וזה נעשה באיחור רב מיידי, זה לא היה צריך לקחת שנה וחודשים, אפשר היה לעשות את התהליך הזה יותר קצר, היה יותר טוב לכולנו, אני לא חושב שיש מקום פה שאני אציג את כל הנסיבות שהיו בחלקן הגדול לא היו נסיבות מוצדקות אבל אני אומר שבסופו של דבר מה שחשוב באמת שב- 17 באפריל ועדת האיתור המליצה, הוא איש ראוי ואני מקווה שהוא גם יצליח.
מרדכי מרדכי: הוא יתחיל לעבוד ב- 1 ביולי.
זבולון אורלב: מה הסיבה לאיחור?
זבולון אורלב: נזמין את השר?
מרדכי מרדכי: היו לשר מחשבות אולי לאחד את מועצת הכבלים והלוין עם המועצה של הרשות השניה, הוא ניסה להוביל מהלך כזה וכשראה שהעסק ארוך מידי וכנראה התמיכה לא תהיה, אז הוא הקים את ועדת האיתור.
זבולון אורלב: לצערי גם פה המשרד והשר לא זוכים לנקודות רבות, לצערי אני אומר.
זבולון אורלב: התדרים של "פרטנר".
זבולון אורלב: בכל מקרה אנחנו מאחלים הצלחה ליושב ראש הנבחר.
מרדכי מרדכי: אגרת התדרים של "פרטנר", כפי שאמר נציג המבקר זה נושא שעלה בביקורת פנימית של המשרד, כשזה הובא לשולחני לפני כשנתיים כשמונתי למנהל הכללי של המשרד, מיניתי תוך פרק זמן קצר מאוד מבקר פנימי השופט בדימוס עוזי סיון, המבקר אחרי כשמונה חודשים הגיש לי את הדוח שלו, וכשהגיש את הדוח אנחנו מטפלים בסוגיה הזאת, הסוגיה הזאת מאוד מאוד רגישה, מול הטענה ש"פרטנר" לקחו את התדרים ללא אישור וללא ידיעת המשרד, יש עמדות אחרות בתוך המשרד של אנשים שפרשו מהמשרד, כמו למשל המנהל הכללי הקודם של המשרד, שהוא טוען שזה היה כן בידיעתו, והוא כתב את זה, הוא טוען והוא מהנדס במקצועו, הוא טוען למשל שגם אם כן היות והתדרים האלה משותפים גם לפלסטינאים אולי לא נכון ולא ראוי לגבות אגרה מלאה אלה רק חלק מהאגרה, זה טיעון נוסף, בכל מקרה.
זבולון אורלב: אז בשביל מה מונה מר סיוון?
מרדכי מרדכי: קודם כל לבדוק את העובדות, כשהוגש הדוח המשרד ואני אישית מוביל את הטיפול בנושא הזה עקב בצד אגודל יחד עם הלשכה המשפטית של המשרד, יחד עם היועץ המשפטי של הממשלה, פרסתי את כל תאריכי הטיפול בפני נציגי מבקר המדינה, הסוגיה היא לא רק אם "פרטנר" משלמת את התדרים או לא, זו חוליה מתוך טיפול וזה לא עומד בפני עצמו.
מרדכי מרדכי: לפני כעשרה ימים יצאנו לשימוע בחברת "פרטנר" כדי לשמוע את עמדתה בעניין וככל שהיא תגיב לשימוע ונשתכנע שהיא צריכה לשלם אז נחייב את חברת "פרטנר" ויש לנו גם דרכים לגבות.
מרדכי מרדכי: נדמה לי שנתנו להם חודש להגיב, ואחרי זה למשרד ייקח לו כחודש לקבל את ההחלטה אני מניח.
זבולון אורלב: עוד חודש שימוע ועוד חודש לקבלת ההחלטה, לוח הזמנים נרשם.
מרדכי מרדכי: אני רוצה לומר שמעבר להיבט הכספי שאני לא מזלזל בו, זה סכום גדול, ישנם גם היבטים צרכניים, עכשיו אני צריך להוציא את "פרטנר" מהתדרים האלה, להגיד להם נא לפנות אותם, להגיד לחברה כמו "פרטנר" לפנות תדרים יש לזה השלכות של מתן שירות לציבור, מה יקרה לאותם הצרכנים הרבים שנמצאים על אותם תדרים?
מרדכי מרדכי: צריך לתת להם להיערך, זה לא משהו שרק.
זבולון אורלב: יש ניידות מספרים.
מרדכי מרדכי: לא הייתי רוצה.
זבולון אורלב: לא הבנתי את ההערה שלך, צרכן של "פרטנר" שעובד על התדר שלכאורה יש איתו בעיה, לא יכול להתנייד עם המספר שלו לחברה אחרת?
זבולון אורלב: , לאף צרכן במדינת ישראל אין שום בעיה, מה הבעיה?
זבולון אורלב: אין לו שום בעיה ולכן אני לא מבין את ההערה שלך שזה יוצר בעיה לצרכן, כלומר אין אף צרכן שעומד בפני סכנה שהוא לא יקבל שירות.
מרדכי מרדכי: למשרד יש מעבר לזה, הניידות המספרים היא אופציה, אבל יש בהחלט עניין למשרד שתהייה לחברות סלולר יציבות פיננסית ולא לגרום דרך זה פגיעה באחת החברות, אנחנו כן רוצים למצוא פתרון היה והם יצטרכו לפנות את התדרים האלה, למצוא איזו אלטרנטיבה לתחום תדרים אחרת.
זבולון אורלב: זמן, זמן, העסק הזה נמשך, אבל אתה הקצבת לעצמך חודשיים?
מרדכי מרדכי: להחלטה בנושא הכספי.
זבולון אורלב: החלטה בנושא הכספי, איזה עוד החלטות צריכים לקבל?
מרדכי מרדכי: לפנות את התדרים האלה.
זבולון אורלב: כמה זמן כאן עד שתתקבל החלטה?
מרדכי מרדכי: זמן יותר ארוך.
זבולון אורלב: רק תקצוב זמן.
זבולון אורלב: להערכתי עד שנה.
זבולון אורלב: רשמנו עד שנה, גם שנה עוברת.
נחום בלבן: התגובה של דני רוזן היא בתגובה להתערבות שלנו למשלוח מכתבים.
מרדכי מרדכי: דני רוזן היה המנהל הכללי של המשרד, הוא אומר "פרטנר" קיבלו את התדרים בידיעתו.
יעקב זכאי: אני מנהל רגולציה ב"פרטנר", אני מבקש להתייחס ברשותך בכמה מילים, אמר בצדק המנהל הכללי של המשרד שהנושא נמצא בשימוע ולכן אני לא ארחיב ולא אשטח את כל הטענות, אני רק רוצה לומר כמה דברים.
זבולון אורלב: אגב דוח הביקורת לא מופנה כלפיכם.
יעקב זכאי: אבל הוא משליך לגבינו גם דוחות הביקורת הפנימיים שהיו במשרד השליכו או קבעו, התיימרו לקבוע אמירות כלפי "פרטנר" מבלי שנתנו לנו את זכות הטיעון בכלל, וגם זה תמוה.
יעקב זכאי: כיוון שדוח המבקר אומר את מה שהוא מבקר.
יעקב זכאי: אני מבקש להתייחס בקצרה ולהסביר במה מדובר, מדובר בשימוש בתחום תדרים של 2.4 מגה הרץ שחברת "פרטנר" עושה שימוש משותף עם המפעיל הפלסטינאי, שימוש מוגבל גם מבחינה גיאוגרפית וגם מבחינת עוצמות השידור, השימוש ש"פרטנר" עושה בתדרים האלה נעשה בעידוד, בהכוונה ובשיתוף עם משרד התקשורת, השימוש הזה אושר על ידי המנהל הכללי של משרד התקשורת דאז מר דניאל רוזן בחתימת ידו.
יעקב זכאי: זה לעצם השימוש ואני לא רואה שום צורך ואני לא מבין את האמירה הזאת ש"פרטנר" צריכה לפנות את התדרים.
יעקב זכאי: מעבר לזה לגבי תשלום האגרות, תקנות האגרות מחייבות וקובעות כמה משלמים כאגרה עבור שימוש בפס תדר, האגרה שנקובה לתקנות התדרים היא אגרה מלאה והיא 100% עבור שימוש בלעדי בתדר, "פרטנר" עושה כאמור שימוש מוגבל שמשמעותו פחות משימוש של חצי מבחינת האפקטיביות של פס התדר, היא משלמת על 2.4 באופן מלא למרות שהיא עושה בו שימוש משותף ולכן היא צריכה לשלם פחות, לכל הפחות חצי, ולכן גם הנושא של האגרות מכוסה עד הסוף, עוד יותר, לטעמי, "פרטנר" משלמת סכום שהיא לא צריכה לשלם כאגרת תדרים של פסי הגנה שבהם היא לא עושה שימוש בכלל, ולכן בסיכומו של דבר "פרטנר" עושה שימוש חוקי למהדרין בתדרים שהיא עושה בהם שימוש והיא שילמה לרבות התדרים המגיעים ממנו.
זבולון אורלב: אני חייב רק לומר שעל פי הממצאים של דוח מבקר המדינה כאן נכתב שמתוך דוח סיוון ומתגובותיהם של מר דניאל רוזן, של מר משה גלילי, דניאל רוזן היה המנהל הכללי של המשרד לשעבר ומשה גלילי היה משנה למנהל הכללי של המשרד, "על פי התגובות שלהם לטיוטת דוח מבקר המדינה עולה שחברת "פרטנר" פועלת לכאורה שלא כחוק כיוון שהיא משתמשת בשטח ישראל בתדרים שהוקצו לשימוש הרשות הפלסטינית בשטחי יהודה ושומרון ועזה בלבד, היקף תדרים של 8.4 מגה הרץ, לנוכח העובדה שמשרד מבקר המדינה הפנה את תשומת לב המשרד לחשדות בעניין אי הסדרים בנושא התדרים כבר בסוף 2006, יש לראות בחומרה שעד דצמבר 2007 לא פנה המשרד לחברת "פרטנר" בדרישה לתשלום דמי האגרה שניצלה לטענתה באישור בסך של כ- 35 מיליון, וגם לא נקט דרכי אכיפה בגין שימוש לא מאושר בתדרים" אלה הממציאים.
יעקב זכאי: אפשר עוד משפט אחד אדוני.
זבולון אורלב: לא, אפשרתי לך ולא הגבלתי אותך, ולכן הטענות שלנו הן לא כלפיכם הן כלפי המשרד, לקבל את הממציאים האלה, לפעול לפיהם, וכמובן לקיים את כל ההליכים, וראית שאפילו לא לחצתי את המנהל הכללי לגבי לוח הזמנים, הוא קבע את לוח הזמנים והזמנים נרשמו ואני מבטיח לך שועדת ביקורת המדינה תעקוב, אני גם מניח שמשרד מבקר המדינה יעקוב אחרי לוח הזמנים שאתה נתת, ושמענו שיש שימוע וכאלה דברים, הרשות המבצעת יודעת כיצד לפעול והיא גם נתונה לבקרה גם שיפוטית וגם בקרה ציבורית של תקשורת, מבקר המדינה, משטרה, כל שומרי הסף.
מרדכי מרדכי: אדוני היושב ראש, יום אחרי שפורסם הדוח הזה, היה באחד העיתונים כותרת גם עם התמונה שלי, על כך שניסיתי למנוע את פרסום הדוח על "פרטנר", אני רוצה לומר לפרוטוקול שאני והיועצת המשפטית של המשרד נפגשנו עם המנהל הכללי של משרד מבקר המדינה בנושא הזה, ואכן מהסיבות שמנינו לפניו, חשבנו שלא נכון לפרסם בעת הזאת את הדוח הזה, את הפרק הזה בדוח, אנחנו פרסנו בפניו את כל מה שעשינו בצורה מלאה, שקופה ואמרנו לו שאנחנו מוכנים לדוח בכל נקודת זמן על כל תהליך שאנחנו עושים, היו לנו סיבות לכך, כי היו עוד גורמים, יש עוד סיבות המעורבות בנושא "פרטנר", אני לא רוצה להיכנס לפירוט, אם תרצה אני אומר לך את זה לבד, אני חושב שהפרסום הזה והקונוטציה שהיתה בעיתון שכאילו ניסיתי להחביא משהו ולבקש ממבקר המדינה לא לפרסם את הפרק הזה, אני חושב שככל שזה יצא ממבקר המדינה, אם זה יצא משם, אני חושב שזה לא מכובד ולא יפה, זה נעשה במסגרת עבודה שוטפת, במסגרת נימוקים, לא קיבלו את דעתי וזה בסדר, אבל לתת קונוטציה שניסיתי למנוע פרסום דוח אני חושב שרחוקה הדרך.
זבולון אורלב: היות ושנינו ותיקים בשירות המדינה, בשירות הציבורי, מתוך ניסיוני ובעיקר בשנה או השנתיים האחרונות שאני יותר קשור לוועדה הזאת, רוב ההדלפות הן לא באות מתוך משרד מבקר המדינה הן באות מתוך המשרדים עצמם, אני מציע לך לחפש את האבידה לא תחת האור, זו עצתי לך.
מרדכי מרדכי: ראשית בדקתי, ואמרתי ככל שזה יצא משם.
קריאה: זה שלא מצאת זה לא אומר שזה לא משם.
זבולון אורלב: אנחנו במפעיל רשת NVNO – מפעיל רשת טלפוניה ניידת וירטואלית.
מרדכי מרדכי: זה מפעיל וירטואלי בפשטות הכי גמורה זה מישהו שהולך לחברות סלולר קיימות קונה מהם דקות, הוא אמור להיות מתחרה לחברות הקיימות, יש החלטת ממשלה בעניין, לאור עבודה שנעשתה יחד עם משרד האוצר, המשרד צריך להכין רישיונות מדף לעניין הזה, אנחנו בודקים אפשרות של שיטה אחרת של NVNO זה נקרא FUL NVNO לא רק קניה ומכירה אלא תהייה.
זבולון אורלב: לפני החלטת הממשלה, למה הולכים לממשלה?
זבולון אורלב: אני מבין שמשרד התקשורת הביא את ההצעה הזאת.
מרדכי מרדכי: אדוני היושב ראש, אולי למזלך כל הצעה שהביאו להצעת ממשלה היתה רק על דעת השר ורק על דעת המשרד, אצלנו מה לעשות במשרד התקשורת לא תמיד זה עובד ככה, לפעמים מביאים דברים גם כשהשר והמשרד לא מסכימים, את ההצעה הזאת הביא משרד האוצר ובאותו יום, תמיד יש את הלחץ וכולם נכנסים לחדרים ומתווכחים, בהחלטות הממשלה, המשרד חשב שלא נכון להביא את זה, האוצר אמר "אני כן אביא את זה", בסוף כמובן האוצר תמיד מנצח, הביאו את זה, אבל לעצם העניין המשרד נאמר לו שעד סוף השנה יטפל בסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: מה זה יטפל, ישלים את הטיפול עד הסוף השנה, רשמנו את התאריך, עוד חצי שנה.
אורי ישראלי: נושא של מפעילים וירטואליים זה נושא שקיים היום בכל העולם, מאפשר לחברות להיכנס לתחום הסלולר בלי הצורך להקים תשתית בפריסה כלל ארצית, הצורך להקים תשתית בפריסה כלל ארצית זה חסם מאוד מאוד גדול שקיים גם בישראל וגם בכל העולם, הוא למעשה יוצר את המבנה הלוגופולי המאוד תחרותי במדינת ישראל וגם במקומות האחרים, אחת הדרכים לפתרון הבעיה הזאת, זה בעצם להכניס מפעילים שלא יהיו חייבים להקים את כל הרשת אלא יקימו רק את חלקה או בכלל לא.
זבולון אורלב: הוא יכול להיות יותר זול מהחברה שהוא שוכר?
אורי ישראלי: כן, ברור שאותו מפעיל ברגע שהוא קונה שירותים מחברות הסלולר הוא רוצה לקנות את השירות במחיר העלות ייצור של אותו מקטע של השיחה.
זבולון אורלב: חברת הסלולר גם רוצה להרוויח על זה, אז למה.
אורי ישראלי: נכון, עלות cost plus, לפי המנגנון הזה.
זבולון אורלב: אז איך הוא יכול למכור את זה יותר זול?
אורי ישראלי: יהיה לו את מרווח שקיים בחברות הסלולר במתן השירותים ובמגוון השירותים שהוא בנוסף למקטע היצור עצמו, זה קיים בהרבה מקומות בעולם והוא מרחיב את התחרות ברמה כזאת.
מרדכי מרדכי: בהרבה מקומות בעולם זה התחיל וזה נסגר בדיוק מאותן סיבות.
אורי ישראלי: שוב, יש חברות שהצליחו יותר ויש חברות שהצליחו פחות, בכל אופן אם אנחנו מאפשרים לחברות נוספות להיכנס אנחנו כנראה רק נוכל להגביר את רמת התחרות בשוק.
זבולון אורלב: עצם הידיעה בחברת הסלולר שתקום חברה כזאת שתקנה ממנה, היא כשלעצמה משפרת את השירות ואת המחירים, היא יודעת שאם היא תשתולל אז יבוא מישהו שיקנה וייתן את השירות, עצם הידיעה היא לפעמים מוזילה את זה, עצם זה שהאופציה קיימת.
אורי ישראלי: יש שורה של מדינות בעולם, בשנת 2006 היתה החלטת ממשלה ששלחה את משרד התקשורת ומשרד האוצר לעשות בחינה של הנושא הזה, נעשתה בדיקה של הנושא עד לאמצע שנת 2007, המומחים שבחנו את הנושא המליצו ליישם את המודל הזה בישראל, בעקבות ההמלצה של המומחים הובאה החלטת הממשלה, בקיץ 2007 שגם קבעה זמנים.
זבולון אורלב: במסגרת חוק ההסדרים, אני שואל.
אורי ישראלי: החלטת הממשלה היתה במסגרת המדיניות הכלכלית, לא היה צורך בתיקון חקיקה כי לשר התקשורת יש את הסמכות לתת את הרישיונות האלה מכוח חוק התקשורת, לכן לא נעשה תיקון חקיקה.
זבולון אורלב: לא דיברתי על תיקון חקיקה, אני רק אומר שהחלטת הממשלה התקבלה במה שאתה קורא המדיניות הכלכלית, אנחנו קוראים לזה חוק ההסדרים שלפי דעתי לא בכדי הבאתם את זה בחוק ההסדרים, אמרתם לא תהייה להם בררה, הוא יהיה חייב להוציא את זה, ואני מניח שאם הייתם מביאים את זה כהצעה החלטה אחרת אני לא בטוח שהיא היתה מתקבלת כמו שהיא לאור ההתנגדות של שר התקשורת, על כל פנים אני מבין שקיבלנו כאן התחייבות מהמנהל הכללי של משרד התקשורת שעד סוף השנה זה יושלם, אני לא מתווכח על לוח הזמנים.
מרדכי מרדכי: או בשיטה שזה אישור הממשלה או בשיטה אחרת.
זבולון אורלב: יושלם הטיפול כך או כך.
אורי ישראלי: רק לעניין לוחות הזמנים, עד סוף השנה אנחנו נהייה קרובים לשלוש שנים מאז הוחל הטיפול בנושא הזה, אני רוצה רק להגיד שהחלטת הממשלה גם קצבה לוחות זמנים לטיפול בנושא והיא אמרה שעד סוף 2007 משרד התקשורת יפעיל את רישיונות המדף, אני יכול להגיד שיש היום חברות שרוצות להיכנס כמפעילי NVNO וגם פנו למשרד התקשורת והיום המצב הוא שבגלל שמשרד התקשורת לא מנפיק רישיונות הוא חוסם מפעילים נוספים מלהיכנס לשוק הזה, מכיוון שהוא לא קבע מה יהיו הרישיונות בנושא.
מרדכי מרדכי: אין טעם לעשות את הויכוח איתך ישנה רק חברה אחת שפנתה, אגב היא בכלל רוצה NVNO אחר, מה שנקרא FUL NVNO ולא כדאי לערוך פה דיון מקצועי.
זבולון אורלב: הדברים נרשמו, אני לא אתווכח על חצי שנה.
זבולון אורלב: לפי דעתי, שאם הייתם עובדים יותר בשכנוע, זה ברור לגמרי, הם לא רוצים את זה והם יחפשו כל דרך להתחמק, ואם הוא נכנס להתחייבות בפני ועדת ביקורת לענייני מדינה של חצי שנה הוא יהיה בבעיה חמורה מאוד אם הוא לא יסיים את זה, יותר מאשר החלטת ממשלה שלא מקיימים.
זבולון אורלב: כאן זו התחייבות ציבורית והיא לא פשוטה ולכן אני לא לוחץ תמיד על לוח הזמנים אם זה נשמע לי סביר, וזה נשמע לי סביר.
זבולון אורלב: כעת ל- YMAX, מה איתו עם הפס הרחב.
מרדכי מרדכי: מה הביקורת?
זבולון אורלב: במצב הזה לא הושג השיפור התחרות.
מרדכי מרדכי: ביקרות שהמשרד התחיל את הזה לפני ארבע שנים, מה לעשות שאני במשרד רק שנתיים, מאז שאני במשרד טיפלתי בזה, אנחנו נמצאים אחרי שבוע ואני מעריך שמקסימום תוך החודש הקרוב נפרסם את המדיניות, ואחרי פרסום המדיניות צריך להקים ועדת מכרזים משותפת עם האוצר.
זבולון אורלב: פרסום המדיניות תוך חודש, ועדת מכרזים, כמה זמן לוקח?
מרדכי מרדכי: שלושה חודשים בדרך כלל.
משה גלילי: עד סוף 2008 ייתנו רישיונות, אירופה קבעה את המדיניות שלה ב- 21 למאי 2008, וכל אלה שמאיצים בנו ואומרים שאנחנו לא עומדים.
זבולון אורלב: זה טוב או לא טוב ה- YMAX?
משה גלילי: זה טוב.
זבולון אורלב: אז מה אכפת לך שמאיצים אותך?
זבולון אורלב: תודה, הבנו שעד סוף שנת 2008 יסתיימו המכרזים.
זבולון אורלב: אתה מאשר את זה?
זבולון אורלב: גם המנהל הכללי מאשר את זה.
זבולון אורלב: מה עם ?
זבולון אורלב: VOB
מרדכי מרדכי: סודר.
מרדכי מרדכי: סיימנו ונעבור לנושא הבא.
מרדכי מרדכי: הפקוח האלחוטי על שידורי רדיו – ממצאי מעקב – דו"ח מבקר המדינה 56ב', עמ' 1169.
זבולון אורלב: ממצאי מעקב אלחוטי על שדיורי רדיו, מי נותן את עקרי הממצאים?
נחום בלבן: מביקורת המעקב עולה, "על אף שהמשרד מצליח להפסיק את שידוריהן של תחנות פיראטיות רבות מהן חוזרות לשדר שוב ושוב לאחר כל הפסקה, המצב מלמד על כשלון בטיפול בהן ועל העדר, התחנות הפיראטיות אינן נושאות בתשלומי החובה החלים על התחנות החוקיות ולכן יש ביכולתן למכור זמן פרסום במחיר נמוך יותר ובכך נגרמים הפסדים לתחנות החוקיות, בעקיפין נגרם נזק כלכלי גם למדינה כי הן, התחנות הפיראטיות אינן משלמות תמלוגים, אגרות ודמי זיכיון.
נחום בלבן: 13 תחנות הרדיו האזורית תבעו את המדינה על אי הפסקת השידורים הפיראטיים ובהסכם פשרה שהושג הסכימה המדינה לוותר להם על תשלום בסך של 4.9 מיליון שקל שהן היו אמורות לשלם לה.
נחום בלבן: שום גוף לא בדק את הנזקים הכלכליים הנגרמים משידורי התחנות הפיראטיות.
נחום בלבן: המשרד רכש במשך השנים ציוד ייעודי לאיתור שידורי רדיו בסכום של 1.17 מיליון דולר, אך ציוד זה עומד כאבן שאין לה הופכין, אף שיש תיקוני חקיקה משנת 2004 נקבעו אמצעי התרעה שאמורים להיות יעילים כלפי המפרסמים ברדיו הפיראטי טרם השתמשו משרד התקשורת והמשטרה באמצעי התרעה אלו.
נחום בלבן: מסיכום גזרי הדין שהוטלו בשנים 2004 ועד 2006 על מפעילי רדיו פיראטי שהורשעו נמצא שלא נגזר על איש מאסר בפועל, וסך כל הקנסות ל- 23 מורשעים היו 22,800 שקל, בסך הכל בממוצע פחות מ- 1,000 שקל לאדם.
נחום בלבן: רק באוקטובר 2007 בעקבות ביקורת המעקב של משרד מבקר המדינה החלה המשטרה לתאם עם משרד התקשורת ביקורת יזומה ושיטתית על ידי חלוקת הארץ לאזורים וסריקתם ואיתורם של שידורים פיראטיים, המשרד שכר באוקטובר 2006 מבקר חיצוני (זה אותו מר סיון שדובר בו קודם), כדי לבדוק את אכיפת הפיקוח על התחנות הפיראטיות בדוח שהוגש למשרד עולה לכאורה שלמעשיהם של כמה עובדים באגף ניהול ספקטרום ורישוי התדרים במשרד יש היבטיים פליליים".
זבולון אורלב: העברתם את זה, השתמשתם בסעיף?
חנה פריידין: 14ג', המבקר אמר שהוא העביר את כל הדוח.
זבולון אורלב: כל הדוח עבר כבר קודם.
נחום בלבן: "כנגד מפעילי המשדרים לא נקטו המשטרה ומשרד התקשורת כל פעולה עד כה.
נחום בלבן: המאבק ברדיו הפיראטי במסגרת המשטרה הוא בטיפולי של קצין מטה העוקב אחרי דיווחים המתקבלים מהמשרד, אך הוא עוסק בנושאים נוספים ואינו יכול לייחד את רוב זמנו.
נחום בלבן: "
זבולון אורלב: לא הזכרת בדברים שלך את הסכנה על התעופה.
נחום בלבן: ישנה וועדת לפידות שהגדירה את הנושא והיא קראה לזה מעשה טרור שצריך להתייחס לזה כמבצעי טרור ויש לעצור כל חשוד מיידית ולבקש מבתי המשפט לעצור אותו עד סוף ההליך.
זבולון אורלב: אני מבין שמר לפידות התפטר מתפקידו על רקע זה שהרשות המבצעת איננה מתייחסת לדוח הזה, אגב אני שוקל.
משה גלילי: לא על רקע זה, על רקע דברים אחרים בוועדה שלו.
זבולון אורלב: לא אמרתי על רקע זה.
זבולון אורלב: רציתי לומר שבעקבות הפרסומים על סוגית ועדת לפידות אני ביקשתי ממנהלת הוועדה, אנחנו אוספים חומר וכנראה אנחנו נקיים דיון בסוגיה הזו כדי להשתמש בסעיף 21 לחוק ולבקש ממבקר המדינה לקיים דוח מיוחד, יש לנו בעיה אקוטית מאוד של סכנת התעופה האזרחית בישראל.
זבולון אורלב: אדוני המנהל הכללי, אני שוקל אם להגיד או לא להגיד, אבל נגיד את זה, בבתי הכנסת הסיפור של הרדיו הפיראטי אומרים "תשמע אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים, רוב הרדיו הפיראטי זה ש"ס והשר שר ש"ס אף פעם לא יסגור, וגם אם יש שר לא של ש"ס, כאן יש אינטרסים", אני אומר מה אומרים ויש בזה משהו.
מרדכי מרדכי: תלוי באיזה בית כנסת אתה מתפלל.
מרדכי מרדכי: סוגרים.
זבולון אורלב: אבל אומרים שאחרי זמן זה נפתח.
מרדכי מרדכי: מה פתאום?
זבולון אורלב: כל מה שאמרתי קודם זה בגדר סיפורי עם, לא בגדר אמירה מקצועית.
מרדכי מרדכי: אני מבקש להתייחס, שתי נקודות, האחת אותו ציוד שעומד כאבן שאין לה הופכין, אז מזמן האבן התהפכה, אותו דוח שביקשתי ממר סיוון לערוך, יש בו שלושה חלקים, אחד החלקים מתייחס לנושא הציוד, העניין הזה טופל על ידי, אם היה צריך להפוך אותו לגרוטאות אין מה לעשות עברו 11 שנה, את כל מה שהיה אפשר להשמיש ונכון היה להשמיש השמשנו, ומה שעבר זמנו כי הוא היה כבר ציוד לא רלוונטי, גם אם קנו אותו בהרבה כסף, אני לא יכול לקחת הכל על הכתפיים שלי, לכתפיים שלי יש רק שנתיים במשרד לא יותר, מה שהיה צריך להוציא הוצאתי מחוץ למערכת ואם היה צריך לתגבר ציוד אז תגברנו ציוד.
מרדכי מרדכי: עניין שני, בגלל כל מה שקרה עם הרדיו הפיראטי קיבלנו תגבור של שני עובדים למשך 30 חודש, מה שנקרא בלשון השלילות "אפצים", קלטנו עובד אחד ועובד אחד נמצא בפרסום מכרז ואנחנו אמורים לקלוט, זה מבחינת הצעדים של המשרד, התיאומים עם המשטרה בערך לפני שנה מונתה ועדה שהוביל שר התחבורה מר שאול מופז, אנחנו השתלבנו באותו צוות בין משרדי, אנחנו עובדים מאוד יפה עם המשטרה ישנה הרבה פעילות יזומה גם של המשרד.
זבולון אורלב: על מי מוטלת החובה המינסטריאלית להפסיק את התופעה של הרדיו הפיראטי?
זבולון אורלב: על שר התקשרות או על שר התחבורה, או על השר לבטחון פנים?
מרדכי מרדכי: תפקידו של שר התקשרות זה רק לאתר, ברגע שהוא איתר האחריות על החרמת ציוד היא של המשטרה, לנו אין סמכויות, אחר כך יש את משרד המשפטים שמגיש את התביעות ובתי המשפט ששופטים, תפקידנו מוגדר רק באיתור ההפרעות.
זבולון אורלב: החוק שאוסר רדיו פיראטי הוא חוק באחריות מי?
זבולון אורלב: זה שר התקשורת לא?
משה גלילי: כמו שהחוק שאומר לא לנסוע מעל 110 הוא באחריות שר התחבורה, אבל שוטר עוצר אותך כשאתה נוסע מהר, הסמכויות הן בידי המשטרה כפי שאמר המנהל הכללי.
זבולון אורלב: כלומר מי שקובע את המהירות המותרת זה שר התחבורה?
משה גלילי: נכון, ומי שעוצר אותך על הכביש זה שוטר.
משה גלילי: אותו דבר כאן, שר התקשורת אחראי על החוק אבל אחריות לטפל, סמכויות לטפל הן בידי המשטרה ומי שאחראי על כתבי האישום זה לפעמים הפרקליטות.
קריאה: אנחנו הצענו בזמנו למבקר לשים את הפרק בפרק של המשטרה, הוא לא קיבל את דעתי עוד בפעם הקודמת.
מרדכי מרדכי: בכל אופן מאז החצי שנה האחרונה, לפחות בחצי השנה האחרונה יש שיתוף פעולה מאוד מאוד הדוק עם המשטרה, אני חושב שרואים את התוצאות של זה כאן במספר ההפרות שירד, מה שהמבקר כותב שהחרימו רק משדרים ולא אולפנים אז עברו גם לשיטת החרמת האולפנים, אני חושב שגם כל התהודה הציבורית שהיתה שינתה את הלך הרוח בבתי המשפט, לפחות על אחד, אני לא יודע על האחרים, "כל האמת" אני יודע שהוא היה במעצר בית הרבה זמן ונדמה לי שהוא נשפט בשבוע שעבר.
זבולון אורלב: שמואל בן עטר, שמונה חודשי מאסר.
מרדכי מרדכי: הוא היה במעצר מחוץ לבית להרבה זמן, הוא קיבל כמה חודשי מאסר בפועל.
זבולון אורלב: הוא "קול האמת"?
מרדכי מרדכי: "קול האמת".
זבולון אורלב: תוך כמה זמן התחנה שלו תחזור לשדר לפי הערכתם?
מרדכי מרדכי: אני חושב שהיא לא תחזור יותר.
זבולון אורלב: נפגש.
מרדכי מרדכי: אני חושב שחל מפנה בנושא הזה.
איציק חג'בי: אני מנהל פיקוח אלחוטי במשרד התקשורת.
זבולון אורלב: סליחה, מר משה גלילי, השאלה איזה שר לא ישן בלילה בגלל התופעה הזאת?
משה גלילי: שר התחבורה.
משה גלילי: לכן ועדת השרים שהוקמה ביוני 2007, בראשותו.
זבולון אורלב: צריך להיות שר ששנתו צריכה לנדוד בגלל התופעה הזאת, הוא השר שצריך לפעול וצריך לעשות, ויכול להיות שדרך הדיון שאני אערוך על דוח לפידות נגיע לעניין הזה, אני מניח שהעניין הזה מככב בוועדת לפידות.
משה גלילי: אני מניח שעכשיו במשטרה יתייחסו הרבה, בעקבות יוני ולא בעקבות אוקטובר 2007 כפי שציין המבקר הם התחילו לפעול אלא בעקבות וועדת השרים, סוכם דרך טיפול אחרת, ניצב דנינו שאחראי על אגף החקירות והמודיעין החליט להעביר את זה ליחידה הכלכלית, תשעה כתבי אישום על הקלטות נעשו, כן עבדו כנגד יצרני ציוד וכן הלאה, ומאוגוסט כמעט ואין תחנות רדיו פיראטיות, נכון שחושבים שיש לזה כמה סיבות אבל אחת מהן היא הפעילות החזקה של המשטרה, פרץ המכרזים שהתפרסמו.
איציק חג'בי: מספר נתונים, אשתקד היו 50 הפרעות עד ליוני בשנה שעברה, כלומר נכון לתקופה המקבילה היו 50 הפרעות לשדה התעופה מתחנות רדיו פיראטיות, מינואר עד 10 יוני 2007, השנה מינואר עד היום ה- 9 ליוני היו 11 הפרעות כאשר שתיים מהן היו בלבד מרדיו פיראטי השאר זה עקב תקלות מקומיות של מקלט/משדר או הפרעה מקומית שנובעת משינויי מזג האויר המשפיעים על אותם מקלטים שקולטים.
איציק חג'בי: דבר חשוב שצריך לומר כאן, השיתוף הפעולה שלנו עם המשטרה בעיקר עם היחידה הכלכלית תרם לכך שלפני כשבועיים נעצרו כ- 40 מפרסמים בתחנות רדיו פיראטיות, נעצרו כ- 28 שדרנים באותה תחנה שנתפסה, נתפסו בעלי הבתים, נתפס האולפן ובעצם נתפס הכל כחלק ממודל שמובילה המשטרה ואנחנו שותפים בו לפחות בהקלטות, באיתור, באיתור הציוד שידור ושאר הדברים.
איציק חג'בי: אנחנו רואים שיש פחות הפרעות והרבה פחות הפעלות רדיו פיראטי.
זבולון אורלב: מי זה קצין הרדיו הפראטי?
יצחק אהרונוביץ': קצין הרדיו הפיראטי נבצר ממנו להיות היום ואני קצינת מטה שעובדת בחטיבת החקירות.
זבולון אורלב: זה לא מתאים למשטרה.
יצחק אהרונוביץ': קיבלתי ממנו את כל המידע והכל.
זבולון אורלב: אין לי טענות אליך, אבל יש לי טענות ונציב משנה אבינועם בירן, אני מאוד מבקש.
אבינועם בירן: אני מאוד מקוה שלמרות חסרונו נוכל לתת תשובות על הכל.
זבולון אורלב: גם אני מקוה, אבל יחד, אם זאת השיטה, שלמרות חסרונו מישהו אחר יכול להיות אז גם אני יכול למנות מישהו במקומי, השיטה הזאת היא שיטה לא נכונה, אני מאוד מבקש שתעביר לממונים עליך שלא יאלצו אותי לדבר בשפת המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': אני אומנם לא קצינת התיאום בנושא הזה אבל טיפלתי בתחום של רדיו פיראטי.