GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: ראיתי שיש לכם יחידה למיחשוב.
אורי זנדבנק: עובדים על זה, בסוף 2009 או אולי קודם תהיה מערכת שאפשר יהיה לעבוד.
זבולון אורלב: אתם עובדים עם תיקי קרטון?
אורי זנדבנק: כן, הולכים עם תיק, אם הוא תפוס בבית משפט שנתיים זה אומר שהנכה הגיש בקשה לאיזה פגימה אחרת, שונה לגמרי שהיא תפוסה בבית המשפט וזה אומר שאי אפשר יהיה לבדוק את הפגימה הזאת הנוספת עד שהוא לא יסיים את בית המשפט.
אורי זנדבנק: אותו דבר אם הוא תפוס בוועדה עליונה הוא לא יכול להגיש בינתיים על פגימה נוספת בוועדה מחוזית.
אורי זנדבנק: אנחנו עושים הרבה כדי לקצר את זה, מצלמים תיקים, אני נתתי הוראה על איזה נכה שהרגשתי שממש דפקו אותו שנים, שילך לוועדה רק עם המסמכים שהוא מחזיק, בלי התיק שלנו.
אורי זנדבנק: הסכמתי, אם יש לך מספיק חומר רפואי אתה יכול ללכת, אבל זאת לא הדרך, הדרך צריכה להיות כזאת שאנחנו נוכל לעבוד במקביל ואנחנו כל מאמץ ויש שיפור ויהיה שיפור עוד יותר גדול ברגע שהמערכת תתחיל לעבוד ואז לא ילכו עם התיקים אלא הוועדות יעבדו מול מאגר ממוחשב ולא יצטרכו את התיקים.
אורי זנדבנק: צריך גם לשמור את כל האינפורמציה, אם אין לך איזה תיק אחד ויתחילו לרוץ בכל מיני מקומות, כל מיני בירורים, לא ידעו אחר כך לחבר את זה וקצין התגמולים צריך לקבל משהו מסודר.
אורי זנדבנק: אנחנו תפוסים בחטאי העבר ומנסים לצאת מהם ויש תוכניות אסטרטגיות.
רוני מורנו: אנחנו מדברים על ועדות רפואיות מדרג ראשון, יש לנו בירושלים, באר שבע, תל אביב חיפה וטבריה, וועדות ערעור, וועדות עליונות יש בחיפה, תל אביב ובירושלים.
רוני מורנו: היום אנחנו עובדים בתוך בתי חולים, הוועדות הרפואיות בתל אביב נעשות באיכילוב או בתל השומר ויש לזה סיבות.
רוני מורנו: בתי החולים מאפשרים לעשות את הבדיקות שם.
רוני מורנו: תפיסת העולם שלי אומרת שצריך לעשות שלושה מרכזים לוועדות הרפואיות בארץ.
רוני מורנו: מרכז בחיפה, מרכז בתל אביב ומרכז שיהיה קשור לירושלים ולדרום.
רוני מורנו: המטרה היא להכניס את הוועדות לתוך מבנים שלנו, כדי שנוכל להכניס לשם מערכות מיחשוב.
רוני מורנו: היום אני לא יכול להכניס מערכות ממוחשבות לאיכילוב, לא מאפשרים לי את זה, כיוון שיש כל מיני סוגיות בטחוניות, שאין דבר כזה להכניס מערכות.
רוני מורנו: ברגע שנוכל להכניס מערכות למבנים שיהיו שלנו הדברים יהיו שונים.
רוני מורנו: חלק מהדברים אנחנו כבר עושים היום.
רוני מורנו: למשל פרוטוקולים שבעבר היו נעשים בכתב יד היום הם ממוחשבים.
רוני מורנו: אנחנו נמצאים בתהליך טכנולוגי, יש לנו פרוייקט תלת שנתי שכולל את כל נושאי הטכנולוגיה בתחום הוועדות הרפואיות.
רוני מורנו: עד סוף 2008 נסיים עם כל התביעות וההכרה, ובתחילת 2009 נתחיל עם השאר.
רוני מורנו: פעילות הוועדות.
רוני מורנו: המספרים מדברים בעד עצמם.
רוני מורנו: כמויות של וועדות בשנת 2007,
זבולון אורלב: אני אגב מייעץ לך בסוגיה הזאת, אני לא יודע אם ערבת את סגן השר, אני לא מבין מה הבעיה הקב"טית, שבאיכילוב יהיה מחשב שהכניסה אליו תהיה רק לאנשים מורשים, הדבר נשמע תמוה בעיני.
זבולון אורלב: אני מציע לך לערב את סגן השר.
זבולון אורלב: אם תתקיים אצלו ישיבה בענין הזה והקב"ט יצטרך לתת תשובות מול איש שמבין בטכנולוגיה מיחשובית, לא צריכה להיות שום בעיה.
רוני מורנו: אנחנו נעסוק בזה, אני כבר העליתי את זה לא פעם אחת.
זבולון אורלב: עוד שאלה שרציתי לשאול לגבי הוועדות הרפואיות ולגבי המיחשוב.
זבולון אורלב: יש את הביטוח הלאומי שיחסית המיחשוב שם מתקדם.
אורי זנדבנק: הם גם עובדים לא ממוחשב, זמן הפעולה שלהם ארוך, הזמן הממוצע הוא שלושה חודשים והם מתעסקים פגימה פגימה והעסק שם הרבה פחות מורכב, חוץ מהוועדות של נפגעי טרור שעכשיו יש להם את הבעיה איתם גם.
זבולון אורלב: יש הצעת חוק שמנסה לאגם את כל הוועדות הרפואיות של מדינת ישראל לידי רשות ממלכתית אחת, שהיתרונות שלה, לפחות מבחינת אלה שעוברים את הוועדות הרפואיות, שלא יהיה להם איזה אי אמון בכך שאותו אגף שצריך גם לשלם הוא זה שקובע את האחוזים.
פזית אליהו: בענין הזה יש החלטה של ועדת השרים לחקיקה, כי זאת הצעת חוק פרטית, והוחלט להקים צוות בין משרדי.
זבולון אורלב: אני חתום על הצעת החוק הזאת.
פזית אליהו: אני יודעת.
פזית אליהו: אני חברה בצוות הבין משרדי יחד עם ד"ר זנדבנק, אבל חשוב לי להגיד שיש התנגדות מאוד עזה דווקא של הארגון היציג.
פזית אליהו: שאלת קודם על המעורבות שלהם.
פזית אליהו: למרות החשש למעין ניגוד אינטרסים שהגוף המשלם זה גם הגוף שקובע את דרגת הנכות, דווקא מבחינת ארגון נכי צה"ל העמדה התקיפה שלהם היא שהוועדות הרפואיות ישארו בתחום משרד הבטחון ושלא יוציאו אותם החוצה כדי שלא יווצר מצב שנכי צה"ל שאין ספק שהמדינה צריכה להוקיר אותם, יעמדו בתור עם נכי הביטוח הלאומי.
פזית אליהו: יש פה הרבה עמדות והרבה שאלות.
רוני מורנו: אלה כמויות הוועדות הרפואיות.
רוני מורנו: יש פה את השנים 2005-2006-2007, יש עליה כל הזמן ועם כל זה מתעסקים 15 עובדים מינהליים.
רוני מורנו: יש בג"צ בענין שקבע שכל הוועדות הרפואיות שיתבצעו גם בפריפריה, מי שירכז אותן זה יושב ראש הוועדות הרפואיות.
רוני מורנו: למחוז עצמו אין יד ורגל.
רוני מורנו: היום במחוז חיפה למשל, מנהל המחוז ניהל את כל נושא הוועדות הרפואיות, אחרי הבג"צ זה השתנה.
זבולון אורלב: למה הבג"צ הפריד, בגלל ניגוד העניינים.
רוני מורנו: זה יצר לנו בעיה.
אורי זנדבנק: השקף הזה מסביר את הסיבות להתמשכות פרקי הזמן.
אורי זנדבנק: אמרנו שיש פרקי זמן ארוכים שאנחנו רוצים לקצר אותם.
אורי זנדבנק: מספר ההתכנסויות החוזרות של הוועדות לאותו מקרה קובע את פרק הזמן.
אורי זנדבנק: אנחנו לא יכולים לדעת מראש כמה פעמים האדם יגיע לאותה ועדה ומה אנשי הוועדה יבקשו, אנחנו מנסים להקטין את זה.
זבולון אורלב: כל זה כלפי חוץ נשמע תירוצים.
זבולון אורלב: זה תירוצים למה אין לוח זמנים.
זבולון אורלב: צריך לקבוע.
זבולון אורלב: אני מסכים שאי אפשר לקבוע למאה אחוז של המקרים, לא לכל דבר אפשר לקבוע לוח זמנים, אבל צריכה להיות איזה שהיא דטה בסיסית שבה יש איזה שהוא לוח זמנים.
זבולון אורלב: לא לכולם יש פגימות חוזרות.
אורי זנדבנק: יש לוח זמנים, זה ה-45 יום, אבל את לוח הזמנים קובעים רק מרגע שהתיק מוכן.
זבולון אורלב: צריך גם לקבוע לוח זמנים לתיק מוכן, לכל התהליך.
זבולון אורלב: זה היה אחד הדברים הבסיסיים של דו"ח ורדי, אין באגף לוח זמנים לתהליכים.
אורי זנדבנק: אנחנו עובדים על זה.
זבולון אורלב: דו"ח ורדי היה כבר ב-2002.
אורי זנדבנק: אם יורשה לי אני אסביר למה זה לא כזה פשוט כמו בתהליכים אחרים.
אורי זנדבנק: יש בעיה, כי צריך תמיד לזכור שלנכה יכולות להיות מספר פגימות ואז ההכנה היא כמו לשלושה תיקים.
אורי זנדבנק: יש מקרים שהנכה עצמו מבקש דחיות ואנחנו באגף השיקום מעריכים מאוד את הנכים והולכים לקראתם ואם הוא ביטל כמה פעמים את המועד שלו לוועדה הרפואית או עורכי הדין יועצים לו, אנחנו לא כועסים ואנחנו מזמינים אותו עוד פעם ולכן יש הרבה מאוד גורמים שמעורבים בזה.
אורי זנדבנק: בשונה מהביטוח הלאומי אנחנו מאוד קלים עם נכי צה"ל, כי זאת אוכלוסיה מובחרת ואלנו לא רוצים להפעיל עליהם סנקציות, אפילו אם זה סנקציות של סדר.
אורי זנדבנק: אם לנכה יש מספר פגימות גדול זה ברור שאי אפשר להגיד מראש כמה זמן תיקח הוועדה, היה צריך להיות לזה מכפלות של מספר פגימות או אם זה פגימה מסובכת כמו בעיית לב או בעיית פרקים אז צריך להביא מומחים מסויימים שלא תמיד נמצאים בהיצע שלנו בפריפריות ואז לוועדה לוקח יותר זמן להתארגן.
אורי זנדבנק: אנחנו מנסים עכשיו, בנינו איזה שהיא סכמה לגבי המצב שהתיק מוכן.
אורי זנדבנק: לגבי תיק בהכנה נוכל לעבוד יותר טוב כשתסתיים ההתארגנות, כי בג"צ הכתיב לשנות את האנשים שפועלים בנושא הזה ושלא יהיה עירוב בין קציני התגמולים והוועדות הרפואיות.
אורי זנדבנק: ברוב המקומות הצלחנו כבר לסדר את זה ובכמה מקומות זה בתהליך וברגע שיהיו לנו מרכזים גדולים יותר יהיה הרבה יותר קל במערכת ממוחשבת לווסת ולראות איפה נתקעים תיקים.
אורי זנדבנק: היום קשה מאוד לדעת איפה התיק נתקע, כי זה מבוסס על העמסה ידנית של נתונים לתוך מחשב שנותן מעט מאוד התראות, אין לנו שום תהליך אוטומטי ולרדוף אחרי תיק אין לנו את כוח האדם שיכול לעשות את זה.
אורי זנדבנק: אני חושב שזה מוצדק לקבוע זמנים קצרים אבל כרגע ללא מחשב וללא כוח אדם,
זבולון אורלב: אני לא מדבר על זמנים קצרים, אני מדבר על כך שקודם כל יהיה לוח זמנים.
זבולון אורלב: כל לוח זמנים הוא מקצר את זה שאין לוח זמנים, אפשר אחרי זה לבדוק אם צריך בתהליך מסויים שלושה חודשים, אם היית אומר לי הכנת תיק לוקחת חצי שנה, לא הייתי אומר שום דבר.
זבולון אורלב: אנחנו לא באים להחליף אתכם בתוכן ההחלטות, גם לא מבקר המדינה, אנחנו רק עומדים על כך שתקבלו החלטות.
זבולון אורלב: אתם לא מחליטים.
זבולון אורלב: מכריחים אתכם לקבל החלטות.
זבולון אורלב: תחליטו כמה זמן צריך, איך התהליך בדיוק עובד, תקבלו את ההחלטות.
אורי זנדבנק: אני מסכים איתך ומקבל את זה, אנחנו נעשה את זה, פרט לחריגים.
זבולון אורלב: תמיד יש חריגים אבל גם לחריגים יש תהליך.
זבולון אורלב: מישהו שמוסמך להגיד שזה חריג.
זבולון אורלב: תקבלו החלטות מי קובע שהמקרה הזה חריג, אחרי זה מבקר המדינה יגיד זה שאתם אמרתם שצריך לקבוע שהוא חריג, לא הוא קבע שהוא חריג, קבע מישהו אחר, על זה תקבלו ביקורת, אבל קודם כל תקבלו החלטות.
רוני מורנו: אתם לא צריכים להכריח אותנו להחליט כי אנחנו רוצים להחליט.
רוני מורנו: אנחנו הולכים לקבוע פרקי זמן לכל הפעילויות.
אורי זנדבנק: חל שיפור בוועדות הרפואיות, אנחנו צירפנו רופאים בתחומי הנפש והאורטופדיה לצורך צמצום מספר ההתכנסויות של הוועדה ולשיפור הכנת התיק.
אורי זנדבנק: אנחנו מאמינים שרופאים מומחים שרואים את התיק לפני, הם יודעים יותר טוב מה ידרשו בוועדות עצמן.
אורי זנדבנק: אנחנו פועלים לצמצום תורי הבדיקות במוסדות הרפואיים, אנחנו רוצים לנצל את הכוח הכספי שאנחנו משקיעים בבתי החולים ולהגיע לפרקי זמן קצרים יותר.
אורי זנדבנק: מונה יועץ משפטי לוועדות הרפואיות, בגלל ההפרדה אין יותר כפיפות לקצין התגמולים והוא יועץ בלעדי לוועדות הרפואיות.
אורי זנדבנק: חלק מהערות מבקר המדינה היה בתחום למידת הלקחים, היום כל החלטה של בית משפט נלמדת ויש הפקת לקחים.
אורי זנדבנק: האגף משקיע משאבים בפיתוח שתי מערכות ממוחשבות, מערכת מעקב ותמיכה בתהליך העבודה של קציני התגמולים וגם מערכת שתפעיל את הוועדות הרפואיות.
אורי זנדבנק: אחת מההערות היו על כנסים מקצועיים, שינון התקנות והצגת פסקי דין חדשים, מאז אנחנו בצענו שלושה כנסים גדולים לרופאי הוועדות.
זבולון אורלב: כמה רופאים אתם מעסיקים?
אורי זנדבנק: 350 רופאי ועדות.
אורי זנדבנק: היתה הערה של המבקר על דרך מינוי הממונה לוועדות הרפואיות, התקנות שונו, שר הבטחון חתם עליהן והיום זה מסודר.
זבולון אורלב: מה עם ועדת למד?
ירדנה דורון: אנחנו בימים אלה סיימנו דו"ח שעוסק בתיקון ליקויים שהועלו בדו"ח הקודם 55א, ובמימוש התחייבויות של האגף משנים קודמות בהקשר למספר נושאים.
ירדנה דורון: בין היתר נבחן דו"ח ורדי, נושא של ועדת למד, נושא של כללים והסדרים שהיו במהלך השנים לכל מיני אוכלוסיות שהרחיבו את מעגל הזכאים, הפרדה בין גוף דורש לגוף רוכש ובקרה על התשלומים.
ירדנה דורון: בנוסף היה עוד נשוא שאנחנו בדקנו וזה הליך השיפוי של תקציב אגף שיקום בגין גידול באוכלוסיה, גם זה נושא שנבדק על ידינו.
ירדנה דורון: המענה לכל הנושאים האלה בא לידי ביטוי בדו"ח שאנחנו סיימנו בימים אלה.
זבולון אורלב: יש דו"ח שנקבל ב-11 למאי וזה לא זה, זה הדו"ח הבא.
ירדנה דורון: זה דו"ח שיצא רק בשבוע שעבר להתייחסות הגורמים המבוקרים.
זבולון אורלב: הדו"ח השנתי על 2007 עומד להתפרסם ב-11 במאי, את רוצה לומר מהמופיע בדו"ח 58א?
ירדנה דורון: זה הוועדות הרפואיות, מה שדיברנו עכשיו.
זבולון אורלב: ועדת למד, איפה זה עומד.
רוני מורנו: אני הבנתי שזה נגמר.
פזית אליהו: לפני כמה שנים פורסמו כללים לעבודת הוועדה, הכללים האלה הם כללים של שר הבטחון שאושרו גם על ידי היועץ המשפטי לממשלה, כאשר הכוונה כיום היא לעגן את עבודת הוועדה גם בחוק הראשי במסגרת תיקון חקיקה.
זבולון אורלב: הובטח בפעם הקודמת שזה,
פזית אליהו: תיקון החוק נמצא היום בהליכי עבודה במסגרת עיגון כלל ההטבות שניתנות לזכאים מכוח ההוראות הפנימיות של האגף.
רוני מורנו: הצגנו עבודה שלמה בפעם הקודמת, עבודה שנעשתה במשך שנה של עיגון כל ההוראות הפנימיות בחקיקה.
זבולון אורלב: בישיבה הקודמת הבנו מכם שהחקיקה הזאת תתקדם ואני מקבל רושם שהיא לא התקדמה.
פזית אליהו: אנחנו נמצאים כרגע בשלב של טיוטה, זה חקיקה מאוד מורכבת, זה כולל תיקון חקיקה ראשי, גם לחוק הנכים וגם לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה, שאלה חוקים תאומים, זה כולל עריכה של קבצי תקנות בנושאים השונים, זאת עבודה מאוד מורכבת וארוכה שכללה את מיפוי כל ההטבות, הכללתם, מה הולך לחוק הראשי, מה הולך לתקנות, הלשכה המשפטית ישבה עם כל הגורמים המקצועיים, וזה כרגע נמצא בתהליכים של אישורים פנים משרדיים בתוך משרד הבטחון לקבל את ההערות של אגף התקציבים, של אגף הכספים ולקבל את ברכת הדרך של הנהלת המשרד.
זבולון אורלב: לפי הדיווח שמסרה נחמה פרלמן, סגן בכיר ליועץ המשפטי במשרד הבטחון, בישיבה של 23 ביולי, הם אמרו שהיועצים המשפטיים של משרד הבטחון השלימו כבר את שלב מיפוי ההטבות והיא הביעה תקווה שבשנה הקרובה זה יסתיים.
זבולון אורלב: השנה הקרובה עומדת להסתיים עוד שלושה חודשים.
פזית אליהו: מיפוי ההטבות הסתיים ביולי, אבל בינתיים גם צריך היה לנסח את תסקיר החוק ואת קבצי התקנות, זאת עבודה מורכבת וזה נמצא כרגע בהליכים פנים משרדיים.
נחום פרנקל: אנחנו במשך שנה מיפינו את כל ההוראות הפנימיות.
זבולון אורלב: ביום רביעי הקרוב עומד להתפרסם דו"ח נציב תלונות הציבור.
זבולון אורלב: על הראש שלכם יש לא רק את מבקר המדינה אלא גם את מבקר המדינה בתפקידו כנציב תלונות הציבור שלא עוסק בעניינים מערכתיים אלא בתלונות אישיות.
זבולון אורלב: מתוך 126 תלונות על משרד הבטחון 66 תלונות הן על אגף השיקום.
זבולון אורלב: זה כמות גדולה.
רוני מורנו: אני יכול להגיד שאנחנו בירידה לעומת שנה קודמת.
רוני מורנו: מערכת התלונות מתנקזת אצלי בלשכה כי אני לומד לקחים מכל תלונה של נכה ומכיוון שאני מכיר את זה אני אומר שיש ירידה ו-60 תלונות כשמדובר על 54 אלף נכים במהלך שנה שלמה זה לא הרבה.
רוני מורנו: אני מנהל את האגף הזה עוד מעט שלוש שנים, ובתקופה הזאת יחד עם הקבוצה המאוד איכותית שיושבת פה, עם מצוקות כוח האדם שיש לנו נעשית פה עבודת קודש.
רוני מורנו: של העובדים אל מול נכי צה"ל עם כל הבעייתיות ויש בעיות, אני לא מטאטא אותן מתחת לשטיח, יש בעיות שצריך להתמודד איתן, גם בנושא ועדות רפואיות, גם בנושאים אחרים שהם לפתחנו יום יום ושעה שעה ואני גאה להיות מנהל האגף הזה ואני גאה להיות המנהל של האנשים שיושבים פה.
זבולון אורלב: הרושם שלי הוא שיש מאמץ כן להתייחס לליקויים, להתייחס לבעיות שנחשפו ולהתמודד איתן, אבל כשאני שואל את עצמי שורה תחתונה בסוף, מבחן התוצאות, אני לא יכול לצאת מפה ולהיות רגוע ולהגיד שהבעיות נפתרו ואנחנו יכולים להצביע על כך שכל הליקויים תוקנו.
זבולון אורלב: הדברים העיקריים נמצאים בעבודה ואני יכול להבטיח שלא נרפה מהלחץ שלנו שתשלימו את העבודה הזאת, כי דבר אחד מוסכם בינינו, שמדובר באוכלוסיה שחייבים לה באופן מוסרי.
זבולון אורלב: אני מודה לכם על כל המאמצים שאתם עושים, אני יודע שאתם עושים מאמצים גדולים מאוד ואני מסכים שאי אפשר לתקן ליקויים ביום אחד, אני חושב שעקרונית התהליך הוא בכיוון הנכון אבל תפקידנו לדרוש תוצאות.
זבולון אורלב: אני מודה לאנשי מבקר המדינה על העבודה שהם עושים ואני מקווה שכולנו ביחד נצליח להביא בשורה לאותם נכים.
זבולון אורלב: תודה רבה לכם וחג שמח.
דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה לנושא בדיקת היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה, השלטון המקומי – דוח מבקר המדינה, עמוד 397.
דוד רותם: את ועדת המשנה הקימה הוועדה לענייני ביקורת על מנת לדון בהיערכות השלטון המקומי, תפקודו ומוכנותו בעקבות מלחמת לבנון השנייה.
דוד רותם: בעקבות דוח מבקר המדינה שנערך והוגש לכנסת, נמצאו ליקויים רבים בהיערכות והמוכנות של הרשויות המקומיות לעתות חירום.
דוד רותם: בישיבה שקיימה הוועדה נאמר שהוקמו צוותים והוכנו תקציבים לצורך קידום העניין.
דוד רותם: ב-3 בספטמבר 2007 הוועדה דנה עוד פעם בנושא הזה והחלטת הוועדה הייתה שהוועדה התרשמה שעל אף שחלפו 14 חודשים מסיום המלחמה, הרבה לא נעשה והרבה לא זז.
דוד רותם: הוועדה הודיעה שהיא תמשיך ותקיים מעקב בנושא השלטון המקומי.
דוד רותם: סדר היום יהיה כדלהלן.
דוד רותם: אנחנו נתחיל בנושא הממצאים של דוח מבקר המדינה שהיה מחולק למספר נושאים כאשר הנושא הראשון היה ההיערכות והמוכנות של הרשויות המקומיות לעתות חירום, הנושא השני היה מיקום ומקלוט ברשויות המקומיות בצפון, והנושא השלישי היה תפקודן של הרשויות המקומיות בעת המלחמה.
דוד רותם: אני מניח שבמהלך התקופה נעשו שיפורים ותיקונים מסוימים וגם הוגשו דוחות תיקון ליקויים למבקר המדינה.
דוד רותם: אני מבקש ממר גולן לדווח לנו מה הדוחות שאתם קיבלתם.
שמואל גולן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להוסיף שמעבר לשלושת הנושאים שהזכרת כאן עסקנו בעוד שני נושאים כאשר נושא אחד היה פינוי אוכלוסייה בעת מלחמה, על כל ההתארגנות לעניין, ועסקנו גם בנושא של שילוב הארגונים ההתנדבותיים שבמלחמה האחרונה ראינו שהם פעלו בצורה די מוגברת בעניין הזה.
דוד רותם: זה ייכלל בדוח לגבי תפקודן של הרשויות המקומיות.
שמואל גולן: כידוע לך אנחנו בתחילת הדרך נכנסנו ל-33 רשויות ובדקנו את היערכותן ואת מוכנותן למלחמה.
שמואל גולן: ההיערכות התבטאה בכל מה שמל"ח קבע בזמנו ופיקוד העורף לגבי התארגנות בתוך הרשות המקומית וכיצד הרשות המקומית הופכת ממצב של שגרה למצב של מלחמה, החל מהתארגנויות של מרכזי שליטה, המשכו בהתארגנות של צוותי עבודה בכל מיני תחומים, וכלה בחלוקה לרובעים, חלוקת מזון, חלוקת מצרכים בסיסים שצריכים לתת לרשויות המקומיות.
שמואל גולן: זה היה החלק הראשון.
שמואל גולן: בחלק השני בדקנו את תפקודן במהלך המלחמה כאשר חלק מזה עשינו תוך כדי המלחמה אז אספנו את המידע הזה.
שמואל גולן: הנושא השני הוא הנושא של פינוי אוכלוסייה, זה היה מהרמה המערכתית, כלומר, מה תפיסת הפינוי, תוכניות שהיו קיימות ומה נעשה בפועל כאשר חילקנו את זה לסוגייה של פינוי כאשר אתה צריך לפנות אוכלוסייה והתחום השני היה רענון של קבוצות של אזרחים שהוציאו אותם בזמנים שונים, או היו צריכים להוציא אותם, והצגנו את תמונת המצב וכיצד הדבר הזה נעשה.
שמואל גולן: בסוף כמובן זה כל ארגוני התורמים והארגונים ההתנדבותיים.
דוד רותם: יש ועדת משנה של חברת הכנסת שלי יחימוביץ שעוסקת בנושא והיא תעמיק בו.
דוד רותם: אנחנו נעבור מעליו.
שמואל גולן: מתוך 33 הרשויות התמקדנו ב-16 רשויות ועשינו עליהן ביקורת מעמיקה כאשר בחלק מהמקומות עסקנו רק בנושא מסוים ובחלק מהמקומות עסקנו בכל הנושאים.
דוד רותם: כל 16 הרשויות הקימו צוות.
שמואל גולן: כל ה-16 הקימו צוות, כל ה-16 הודיעו לנו שהן פועלות, חלקן אמרו שהקימו ועדה אבל לא קיבלנו מידע על הפעולות שנעשו.
שמואל גולן: 12 רשויות הודיעו לנו מה הפעולות שבוצעו.
דוד רותם: מי אלה ארבעת הרשויות שלא הודיעו?
שמואל גולן: כרגע יש לנו את אל-שגור שעוד לא דיווחה לנו שום דבר, ואני אומר זאת על בסיס הדיווחים שלהם וכמובן זאת עוד לא ביקורת מעקב שלנו, יש לנו את קריית שמונה שהודיעה לנו שהיא הקימה צוות אבל עדיין לא אמרו לנו מה בוצע ומה לא בוצע, יש לנו את טובה-זנגריה ומע"ר וגוש חלב.
שמואל גולן: העיר נהריה כבר ביצעה שני תרגילים – תרגיל אחד ב-16 באפריל שהוא תרגיל ביצוע עם מל"ח, ב-2 במאי נעשתה השתלמות של כל גורמי פס"ח וב-12 ליוני ביצעו תרגיל משולב של ירי טילים, פתיחת מרכזי פינוי, הפעלת צוותי תרבות וטיפול בתשתיות.
שמואל גולן: נהריה דיווחה לנו על מה תוקן ומה לא תוקן.
שמואל גולן: אני נותן רק כמה דוגמאות ולא יורד לפירוט.
שמואל גולן: העיר צפת שהייתה אחת הבעיות המרכזיות בדוח שלנו בסוגיית ההיערכות והמוכנות שלה, הדיווח היחיד שכרגע יש לנו – ואני אומר זאת על בסיס הדיווח שלהם מבלי שערכנו בדיקה בעניין – הקימה מינהלת מקומית וביצעה תרגילים.
שמואל גולן: העירייה תדווח בהמשך איזה ליקויים ותקנו ואיזה לא תוקנו.
שמואל גולן: לגבי היתר, אני ממליץ שנשמע את האנשים שיאמרו מה בוצע ומה לא בוצע.
דוד רותם: אדוני מנהל מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים, אתם מעל הרשויות המקומיות.
דוד רותם: מה אתם יודעים לספר לנו על ההתקדמות?
רן פינצי: נעשו כמה דברים ברמה הלאומית.
רן פינצי: בדיון הקודם דיברו על כבאות, אבל נעשו מהלכים לשנות את מבנה מערך הכבאות וההצלה ולהפוך אותו לארגון לאומי כדוגמת המשטרה ומגן דוד אדום וזה נמצא בשלבי הקמה.
דוד רותם: למי כפופה רח"ל?
רן פינצי: לשר הביטחון.
דוד רותם: היא מאגמת גם תקציבים?
רן פינצי: היא מאגמת ואליה עוברת אחריות.
רן פינצי: גם האחריות לרשויות המקומיות נמצאת בידי מל"ח ומל"ח נמצא באחריות שר הביטחון ולא באחריות שר הפנים.
דוד רותם: אני כבר מבין מה עומד לקרות.
דוד רותם: כאשר הרשויות המקומיות יבקשו תקציב, אתם תאמרו להן שזה לא אצלנו ותשלחו אותן לרח"ל, וכאשר הן יבואו לרח"ל היא תאמר להן שהיא לא מכסה רשויות ותשלח אותן למשרד הפנים, ואז כולם ייפלו בין הכיסאות ושום דבר לא יקרה שוב.
רן פינצי: התקציב שמשרד הפנים העביר לרשויות המקומיות באופן ישיר לצורכי ביטחון הסתכם בכ-3 מיליון שקלים.
רן פינצי: 253 רשויות.
רן פינצי: צר לי לומר שזה לא כסף.
דוד רותם: 3 מיליון שקלים ל-253 רשויות.
רן פינצי: משרד הפנים העביר עוד סכום כסף, כפול, למשרד הביטחון כדי שהוא יקצה את הכסף.
רן פינצי: רוב התקציבים מוקצים במסגרת פיקוד העורף.
רן פינצי: התקציב להיערכות בשעת חירום ברשויות המקומיות נמצא בידי פיקוד העורף, במשרד הביטחון, ולא בידי משרד הפנים.
דוד רותם: בעצם הטריחו אותך לשווא כי משרד הפנים לא קשור לעניין ולכן היינו צריכים להזמין מישהו ממשרד הביטחון או מישהו מרח"ל.
דוד רותם: בעצם אנחנו סתם מטריחים את משרד הפנים שלא קשור לעניין.
רן פינצי: משרד הפנים הוא הרגולטור והוא דואג במסגרת הקשר שלו עם הרשויות המקומיות – זאת גם הייתה טענתנו בתגובה לדוח – כאשר למשרד הפנים כרגולטור יש את הקשר הטוב ביותר עם הרשויות המקומיות והוא מסייע בדברים האלה.
רן פינצי: היו דברים שנמצאו במסגרת משרד הפנים כמו מערך כבאות והצלה שהיה ועודו במשרד הפנים, מערך פס"ח – כאשר דיברו על פינוי אוכלוסיות – נמצא עדיין במשרד הפנים למרות שיש כרגע מהלכים ויש הסכמה שהמערך הזה גם הוא יעבור למסגרת משרד הביטחון, לרח"ל.
רן פינצי: הטיפול במקלטים שהוא באחריות הרשויות המקומיות, התקציב הועבר מאתנו למינהלת.
רן פינצי: משרד הפנים, גם בחוזרי מנכ"ל וגם בנקודות שאנחנו יכולים לכפות על הרשות – בתוכנית הבראה למשל, למרות שאין לזה שום קשר להבראתה הפיננסית של הרשות המקומית, יש אבן דרך לטיפול במקלטים לגבי הרשויות שנמצאות בצפון הארץ.
דוד רותם: אם אתה מחייב את הרשויות המקומיות בחוזרי מנכ"ל, אתה מחייב אותן לשפץ את המקלטים, הרשויות המקומיות תלויות מבחינה תקציבית במשרד הפנים.
רן פינצי: לאו דווקא.
דוד רותם: יש 15 רשויות גדולות שלא מקבלות מענק איזון.
רן פינצי: יש היום 50 רשויות.
דוד רותם: 50 רשויות שלא מקבלות מענק ממשרד הפנים.
רן פינצי: אכן.
דוד רותם: מתוך כמה רשויות?
רן פינצי: 252.
דוד רותם: בוא נדבר על ה-202 האחרות שכן מקבלות ממשרד הפנים.
דוד רותם: איך הן ישפצו את המקלטים כאשר אין להן תקציב ממשרד הפנים ורח"ל עוד לא מעבירה אני מניח תקציבים?
דוד בן-ימיני: גם לא צריכה להעביר.
דוד בן-ימיני: היא לא גוף מתקצב.
דוד רותם: מאין ייקחו הרשויות המקומיות תקציב לשיפוץ המקלטים?
רן פינצי: אני רוצה לתת סדרי גודל.
רן פינצי: הרשויות המקומיות במדינת ישראל מגלגלות מדי שנה תקציב של 32 מיליארד שקלים, מתוכו כ-3 שניתן על ידי משרד הפנים.
דוד רותם: הכנסת את משרד החינוך ואת משרד העבודה.
דוד רותם: זה כסף צבוע.
רן פינצי: ארנונה.
דוד רותם: כמה הגבייה של הארנונה הכללית במדינת ישראל?
רן פינצי: בין 12 ל-15 מיליארד שקלים.
רן פינצי: הפוטנציאל הוא 12,5 וזאת הגבייה בפועל.
רן פינצי: מענק האיזון הוא לא מענק ספציפי לכיסוי הוצאות מסוימות.
רן פינצי: כל תקציב הפיתוח של משרד הפנים כאשר הוא ניתן הוא כ-200-250 מיליון שקלים בשנה.
רן פינצי: אין למשרד הפנים תקציב שיכול לתת מענה לכל נושא המקלטים.
רן פינצי: שלא ייתפס כאילו משרד הפנים העביר למינהלת סכומים אסטרונומיים.
רן פינצי: על פי החלטת הממשלה העברנו כ-5 מיליון שקלים לשיקום המקלטים בצפון, סכום שהיה חלקו של משרד הפנים מתוך תקציב הפיתוח של משרד הפנים.
רן פינצי: העבודה של משרד הפנים היא יותר בצד הרגולטורי הארגוני ולא בצד התקצובי.
רן פינצי: יש עוד כמה דברים רגולטוריים שעשינו אבל לא בצד התקצוב.
פיני קבלו: כפי שאתם רואים, בתחילת הדיונים של ועדת המשנה ראינו את האולם מלא ראשי רשויות שהיו מיד אחרי המלחמה ובאו והביעו את זעמם ואת התרעומת שלהם וסיפרו על ההתמודדות בזמן המלחמה.
פיני קבלו: אנחנו רואים שהיום הם איבדו עניין.
פיני קבלו: הם באו לכאן מספר פעמים, העלו את הדברים, זעקו וכפי שעיני
פיני קבלו: כם רואות היום בקושי הצלחתי להביא מספר אנשים מהרשויות.
פיני קבלו: בחלק מהמקומות שופצו מקלטים.
פיני קבלו: בקריית שמונה הייתה יוזמה ברוכה של ראש העיר והוא יצר קשר עם גורמים מחוץ לארץ, עם קרן ידידות והוא הצליח להביא לשיפוץ המקלטים.
פיני קבלו: בחלק גדול מהמקומות, במעלות למשל הציעו לשפץ 25 מקלטים מתוך 70 מקלטים והוא סירב כך שעד היום לא עשה כל שיפוץ בשום מקלט.
פיני קבלו: כך מסר לי הבוקר שלמה בוחבוט.
פיני קבלו: אדוני היושב-ראש הזכיר את מצב הרשויות ומר פינצי יודע מה מצבן.
פיני קבלו: חלקן, גם אם מועברים אליהן תקציבים, התקציבים נמצאים בחלקם בעיקולים או בהתחייבויות קודמות.
פיני קבלו: קשה מאוד לשפץ מקלטים ביוזמת הרשויות אם לא יגיע אליהן כסף חיצוני.
פיני קבלו: המצב הולך ומחמיר.
פיני קבלו: דיברתי אתמול עם עדי אלדר ובשבוע הבא נרצה לקיים בוועדת הכספים דיון חירום בכל הנושא הזה.
פיני קבלו: רשויות בינוניות שעד היום לא שמענו את זעקתן – כמו כרמיאל ואחרות – אנחנו רואים שהן הולכות ונכנסות לקשיים כי המדיניות היא לקצץ במענקים והרשויות האלה לא מצליחות לפנות תקציבים למקלטים ולדברים אחרים.
דוד רותם: דוח המבקר לא מדבר רק על שיקום מקלטים ודברים כאלה אלא יש עוד כל מיני נושאים שהרשויות המקומיות היו צריכות לעשות בעצמן כמו רענון הוראות, הדרכת עובדים, מיפוי אוכלוסייה וכולי.
דוד רותם: מה עשיתם בתחום הזה?
דוד רותם: תכף נגיע לבן-ימיני והוא יספר לנו על המקלטים.
פיני קבלו: הוקמו מטות ומפקדות לשעת חירום בכל ישוב וישוב.
דוד רותם: אתה יודע שהם הוקמו בכל ישוב?
פיני קבלו: כן, פחות או יותר בכל ישוב.
פיני קבלו: ניסינו להתמודד כרשויות עם המקלוט הפרטי, שם הבעיה הרבה יותר קשה מזו הקיימת במקלוט הציבורי.
פיני קבלו: אתם יודעים שצריך להקים חוקי עזר על מנת לאכוף את מה שקורה במקלטים הפרטיים.
דוד רותם: עשיתם חוקי עזר?
פיני קבלו: עשו חוקי עזר למקלטים פרטים שהוחזקו כמחסנים או למשהו אחר.
פיני קבלו: הצלחנו לפנות אותם ונעשתה עבודה.
פיני קבלו: יש ישובים בהם המודעות של ראש הרשות בנושא הזה גבוהה מאוד ושם רואים באמת תפקוד יפה ושינויים מרחיקי לכת, אבל יש מקומות שאולי הקשיים הכלכליים מטרידים אותם והם צריכים לארגן משכורות.
פיני קבלו: בסך הכל אני יכול לומר שברמת ראשי הרשויות שהיו צריכים לבצע דברים, העבודה הזאת נעשתה כי יש ליווי צמוד, תרגילים שמתקיימים וביקורים של אנשי צבא שמבקרים במקום.
פיני קבלו: כשלטון מקומי עשינו הרבה כמובן במגבלות התקציביות עליהן דיברתי כאשר אנחנו לא יכולים להכניס את היד לכיס ולהוציא כסף ולכן אנחנו מחכים לסיוע חיצוני.
דוד בן-ימיני: אני רוצה לומר משהו כללי.
דוד בן-ימיני: אולי יש תחושה שבאמת, כמו שאמר ידידי, שנעשו 5 אחוזים ממה שהי צריך לעשות, אבל אני לא מקבל את זה.
דוד בן-ימיני: קטיגורית אני לא מקבל את זה.
דוד בן-ימיני: אני לא מקבל ש-5 אחוזים נעשו ושבסוף אתה אומר שרוב הדברים נעשו על ידי השלטון המקומי.
דוד בן-ימיני: את ה-5,000 מקלטים האלה חילקנו לשניים – 2,000 ומשהו מקלטים פרטיים משותפים ו-3,200 מקלטים ציבוריים.
דוד רותם: פרטיים משותפים, אתה מתכוון שזה בית משותף עם מקלט.
דוד בן-ימיני: הכוונה היא באמת לאותם שיכונים בשכונות מצוקה בערים בצפון – קרית שמונה, חצור, נהריה, עכו, כרמיאל וכולי – שהמצב שם מבחינה סוציו-אקונומית הוא כזה שאין להם יכולת לשפץ אותם ואפילו במקרים רבים אין ועד בית כדי שיוכלו לטפל בעניין.
דוד בן-ימיני: אמרנו שגם אותם נשדרג.
דוד בן-ימיני: באמת באה קרן הידידות ושמה לנו 40 מיליון שקלים למקלטים האלה, מדינת ישראל שמה 85 מיליון שקלים למקלטים הציבוריים ואתם יודעים לעשות את החשבון ולראות באיזה סכום מדובר.