GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק לבב: והמחקר שלנו הראשון התחיל בגלל שהיו קולות שטענו שכל האנשים שעומדים להתפנות הם חולי נפש.
יצחק לבב: אני חשבתי שזהו ביטוי מבחינה חברתית, ולא רק מטעם בריאותי, שהוא לא נכון.
יצחק לבב: אז לכן אינני יכול להגיד לך שזה מה שציפיתי.
יצחק לבב: אני חושב שאנחנו יכולים לעשות עבודה יפה מאוד וגם לסכם עבורכם את המחקרים השונים שנעשו, כולל את המחקר הזה באשקלון, שאני חושב שטעון בדיקה, משום שאני מבקש, אי אפשר לחשוב שבפחות משנתיים סרטן מתפרץ.
יצחק לבב: אין דבר כזה בספרות.
יצחק לבב: הייתי מאוד מופתע.
יצחק לבב: לכן אנחנו מוכנים מיד לסכם את כל המחקרים שנעשו, ונעשו מחקרים אחרים, וגם לעבוד כדי שיהיו לנו נתונים אמינים.
יצחק לבב: ולא רק שמתבססים על פניות, כי יש עולם של פניות ויש עולם קהילתי.
יצחק לבב: ולא בהכרח הם זהים, הם שני עולמות שקיימים בעת ובעונה אחת.
עמירה דותן: היה לנו דיון חסר במעט אבל ניסינו למצות ממנו את הכל.
זבולון אורלב: אנחנו מטפלים בדו"ח המבקר על השלטון המקומי לשנת 2007 שפורסם זה עתה.
זבולון אורלב: הנושא שלנו היום זאת הסוגייה של יחסי הגומלין בין המינהלים הקהילתיים בעיריית ירושלים לבין העירייה.
זבולון אורלב: בתור גילוי נאות, אני ירושלמי.
זבולון אורלב: עיריית ירושלים היא העיר היחידה בארץ שהחליטה לייסד את המינהלים הקהילתיים שמבוססים על הסכם עם חברת המתנ"סים שתפקידו של המינהל הזה הוא לאפשר השתתפות של התושבים בניהול חיי הקהילה, תוך היותם גם גורם מתווך בין התושבים לבין העירייה תוך היותם נותני שירותים, תוך היותם משתתפים בהליכים תכנוניים פיזיים בתוך השכונות וכו', ומתברר מתוך הדו"ח שתמונת המצב היא רחוקה מאוד מהחזון.
זבולון אורלב: ולאור דו"ח המבקר חשבנו שהסוגייה הזאת ראוייה לתשומת לב דווקא מפני הפער המאוד גדול בין החזון והכוונה והרעיון שאני חושב שהוא חזון ורעיון מאוד נכון, לבין המציאות שהתבררה כרחוקה.
יובל חיו: נתבקשתי על ידי מר גולן להתנצל על כך שהוא נעדר מכאן היום, עקב ברית של נכדו.
זבולון אורלב: תמסור לו את ברכותינו, שיזכה לרוות נחת ושיהיו לו הרבה נכדים.
יובל חיו: אנחנו נציג בקצרה את הממצאים, תציג את הממצאים הגברת מירי רזין שהיא סגנית מנהלת האגף שבמסגרתו נעשתה העבודה.
מירי רזין: בחודשים דצמבר 2006 - אוגוסט 2007 בדק המשרד שלנו היבטים ביחסי הגומלין בין עיריית ירושלים למינהלים הקהילתיים.
מירי רזין: המינהלים הקהילתיים הוקמו בשכונות העיר ירושלים לפני כ-15 שנים, הם תוצר של ניסוי תקדימי בישראל, תפקידם המרכזי הוא לסייע לעירייה, לתושבים ולנותני השירותים הפועלים במסגרתה לשפר את שירותיהם בתחומי החברה, הסביבה, הרווחה והחינוך.
מירי רזין: אחת מטרותיו של המינהל הקהילתי היא הפיכת הקהילה ליוזמת ולפעילה, להבדיל מגוף שאך מגיב להחלטות העירייה.
מירי רזין: המינהלים שולבו בין תפקידי המינהלות השכונתיות שהוקמו בשנות ה-70, שהתמקדו בעיקר בחיזוק הדמוקרטיה בשכונה ובפיתוח החברה האזרחית ובין תפקידי המתנ"סים שהתרכזו בעיקר במתן שירותים ובהפעלת תוכניות בתחומי התרבות, הנוער והספורט.
מירי רזין: הקמת המינהלים בירושלים לא לוותה בהסדר חקיקתי, מעמדם של המינהלים הקהילתיים עדיין לא הוגדר ולא הוגדרו גם יחסי הגומלין,
זבולון אורלב: לדעתכם היה ראוי להסדיר זאת בהסדר חקיקתי?
מירי רזין: אנחנו לא נוקטים עמדה.
יובל חיו: בענין הזה הדו"ח לא מצא לנכון לתת עמדה, אבל הוא בהחלט נושא שהוא ראוי לדיון.
מירי רזין: לצורך הקמת המינהלים הקהילתיים נחתם הסכם בין העירייה לבין החברה למתנ"סים ב-1993 בדבר ייסודה של חברה ירושלמית שמטרתה הפעלת המינהלים הקהילתיים בירושלים והפיקוח עליהם.
מירי רזין: עד אוגוסט 2007 הוקמו בעיר 27 מינהלים קהילתיים, שהם ישויות משפטיות עצמאיות המאוגדות כעמותות ופועלות לתועלת הציבור.
מירי רזין: אני אסקור בקצרה את הממצאים העיקריים של הדו"ח.
מירי רזין: מהביקורת עלה כי עצם יכולתם של המינהלים הקהילתיים למלא את תפקידם נתון בידי העירייה.
מירי רזין: ברצותה היא מחזקת את המינהלים וברצותה היא מחלישה את מעמדם.
מירי רזין: התנהלות זו הובילה למשברים ביחסי הגומלין בין העירייה ובין המינהלים.
מירי רזין: בשנים האחרונות חל כרסום הולך וגובר בתפיסת העירייה את רעיון המינהלים, היא תומכת ברפורמה המבקשת לצמצם באופן ניכר את ייצוג התושבים על ידי המינהלים.
מירי רזין: בכך למעשה עלולה לשים קץ לרעיון המרכזי העומד בבסיס,
זבולון אורלב: במה זה בא לידי ביטוי שאת אומרת משפט כזה חריף?
מירי רזין: מסמכים שהעירייה, ועדה שהוקמה ב-2006 דנה ביחסי הגומלין בין המינהלים לבין העירייה,
זבולון אורלב: מי עמד בראשה?
מירי רזין: יגאל עמדי סגן ראש העיר, הרוב בה היה נציגות של העירייה, היו שני חברי מועצה.
זבולון אורלב: איך את רואה שהיא רוצה לצמצם?
מירי רזין: מהניירות שהיא הגישה.
מירי רזין: למשל שינוי בהרכב ההנהלה של המינהלים.
מירי רזין: היום הייצוג של התושבים הוא 60% ומדובר באחת ההצעות על שליש שליש שליש, או חמישים חמישים.
מירי רזין: אנחנו מציינים כי לא נמצא שהרפורמה המוצעת נגזרה מעבודת מטה מקיפה הכוללת ייצוג גורמים העוסקים בענין.
זבולון אורלב: בוועדה שהחליטה על כך לא,
מירי רזין: לדעתנו לא היתה נציגות מספקת של הצד השני, אם זה המינהלים, אם זה התושבים, אנשי אקדמיה ועוד גורמים שמעורבים.
מירי רזין: כשהולכים לצעד כל כך מקיף ושינוי ברעיון הבסיסי, היה נראה לנו שהיה צריך לשלב עוד גורמים.
מירי רזין: כשהולכים למשהו שהוא שונה מהרעיון הבסיסי של המינהלים, היה צריך לשתף את כל הגורמים שהיו מעורבים, שזה אומר החברה הירושלמית, המינהלים, נציגי ציבור, אנשי אקדמיה ותושבי העיר ברמה כזאת או אחרת שזה בעצם הרעיון הבסיסי של המינהלים.
מירי רזין: לגבי הבחירות.
מירי רזין: הנהלה של מינהל קהילתי מונה 10-20 חברים, שיעור ייצוג התושבים ושל העירייה וגורמים נוספים בהנהלה נקבע כך שניתן רוב לתושבים, 60%.
מירי רזין: בשנים 1992-2007 רק ב-12 מתוך 27 מינהלים התקיימו בחירות להנהלות שלהן.
מירי רזין: העירייה היא זאת שמחליטה על עצם קיומן של הבחירות ועל מועדן.
מירי רזין: נמצא כי העירייה לא נערכה כראוי לבחירות במינהלים הקהילתיים השונים ולא עודדה את קיומן.
מירי רזין: לגבי נציגי העירייה.
מירי רזין: העירייה כמעט שלא מינתה נציגים להנהלות המינהלים.
זבולון אורלב: במקומות שלא נערכו בחירות איך נבחרו ה-60%?
מירי רזין: בהתנדבות.
זאב לנדנר: אני יושב ראש מינהל קהילתי רמות אלון שלא נערכו בו בחירות 22 שנה.
זאב לנדנר: אנחנו עמותה, מי שקורא את דו"ח המבקר יראה שעל פי החוק הקיים נכון להיום,
זבולון אורלב: אני רק שאלתי שאלה פשוטה, אחרי זה תקבל רשות דיבור.
זאב לנדנר: שאלת איך זה מתבצע.
זבולון אורלב: שאלתי במקומות שלא היו בחירות מי הם אותם נציגי התושבים.
זאב לנדנר: חברי העמותה.
זבולון אורלב: ומי החליט מי יהיו חברי העמותה?
זאב לנדנר: כמו בכל עמותה.
זבולון אורלב: היוזמים, באו כתה תושבים, אמרו אנחנו המינהל הקהילתי, אנחנו נקים עמותה.
זבולון אורלב: מה הייתם עושים אם היו קמות עוד עמותות, היו מקימים כל מיני עמותות שכל אחת מהן תהיה מרכז קהילתי.
זאב לנדנר: אין ויכוח על הבחירות, אין ויכוח שצריך.
מירי רזין: לגבי נציגי העירייה, העירייה כמעט שלא מינתה נציגים להנהלות המינהלים ומעט הנציגים שמונו מטעמה נעדרו מרוב הישיבות של ההנהלות.
מירי רזין: העדרם של נציגי העירייה מנע ממנה מעורבות בקבלת החלטות במינהלים ובין השאר מעורבות בהחלטות הנוגעות למעשה בכספים הרבים שהיא העבירה למינהלים.
מירי רזין: נושא סל השירותים.
מירי רזין: בביקורת עלה כי קיימים פערים בין השירותים שמעניקים המינהלים השונים וכי חלוקת הסמכויות בין העירייה לבין המינהלים הקהילתיים בכל הנוגע לסוג, היקף ואופי השירותים שמתפקידם לתת לתושבים אינה ברורה, דבר הפוגע ברמת השירותים שמעניקים חלק מהמינהלים הקהילתיים.
מירי רזין: סוגיה נוספת היא הנושא של המתכננים הפיזיים.
מירי רזין: המינהלים הקהילתיים רואים בעצמם שותפים מרכזיים בנושאים שעניינם פיתוח ותכנון העיר.
מירי רזין: כפועל יוצא מכך אחד התפקידים המרכזיים במינהלים הקהילתיים הוא המתכנן הפיזי.
מירי רזין: השירותים שמעניקים המתכננים שימשו במשך שנים גורם מגשר בין אינטרסים שכונתיים לבין אינטרסים כלל עירוניים.
מירי רזין: בשנים 2005-2006 בעקבות פעילות מתכננים שונים החריפו חילוקי הדעות המקצועיים בין המינהלים הקהילתיים השונים ובין גורמים בכירים בעירייה ועקב כך התקשו הצדדים להמשיך ולשתף פעולה.
מירי רזין: בעקבות זאת החליטה העירייה בסוף דצמבר 2006 לשנות באופן מרחיק לכת את הגדרת התפקיד של המתכנן באמצעות הקמת ועדה לבחינת הענין.
מירי רזין: לפי תפיסת העירייה שהוצגה בדיוני הוועדה, מאחר שהעירייה מממנת את שכרם של המתכננים, הם חבים חובת נאמנות לה ולא למינהלים המעסיקים אותם בפועל.
מירי רזין: תפיסה זו סותרת את מהות המינהלים שהם מייצגים את התושבים מול העירייה.
זבולון אורלב: על פי הכלל הידוע שבעל המאה הוא גם בעל הדעה.
מירי רזין: במקרה של מינהל קהילתי קטמון ח' ט', מצאנו ניגוד עניינים, נמצא כי עובד עירייה המשמש כמנהל פרוייקט הרווחה החינוכית כיהן גם כיושב ראש המינהל הקהילתי קטמון ח' ט'.
מירי רזין: מצב זה העלה חשש לניגוד עניינים, שכן בתפקידו כעובד עירייה פעל העובד במסגרת המינהל הקהילתי ולמענו.
מירי רזין: נמצא כי במשך שנים לא היתה הפרדה בין ההכנסות וההוצאות של המינהל הקהילתי קטמון ח' ט' ופרוייקט הרווחה החינוכית עליו הופקד העובד מטעם העירייה והמינהל הקהילתי עשה שימוש בכספי הפרוייקט לצרכיו.
מירי רזין: בעקבות ממצאי הביקורת העובד הודיע באוקטובר 2007 על התפטרותו מתפקידו כיושב ראש המינהל הקהילתי.
זבולון אורלב: שמו מוזכר בדו"ח, יעקב יונה ואגב הוא הוזמן ואפילו הודיעו שהוא יבוא.
מירי רזין: עוד נמצא שהוא היה במצבים נוספים של ניגוד עניינים במסגרת עבודתו, הוא העביר כספים מפרוייקט הרווחה לגופים שהוא או אחיו היו נושאי תפקידים בכירים בהם.
מירי רזין: אנחנו חושבים, ואנחנו מראים את זה בדו"ח, שהמינהלים הקהילתיים הם מודל ייחודי ובמשך השנים הם הצליחו ליצור לעצמם תפקיד מרכזי וחשוב בחיי הקהילה בירושלים ולאחר 15 שנים בהם קיים המפעל הזה חשוב שהעירייה תגבש ותחדד את עמדתה ביחס לסוגיה ותגדיר את מהות המינהלים ואת יחסי הגומלין שלה עימם.
זבולון אורלב: אולי אני אגיד במילים שלי, אדוני המנכ"ל וחברי העירייה והאורחים, יש רעיון שהוא על פניו נראה רעיון מאוד נכון, אבל מתברר שבמציאות, במציאות לפי הדו"ח, בכל מה שקשור בייצוג נכון של התושבים על ידי בחירות זה לא מתקיים, הפעילויות, אני מבין שיש סקלה בין אפס למאה, יש כאלה שפועלים ויש כאלה שלא פועלים, יש כאלה שנותנים שירותים ויש כאלה שלא נותנים שירותים, אין מתכונת ברורה.
זבולון אורלב: בכל מה שקשור בצדדים הפיזיים העירייה לקחה חזרה את כל הסמכויות אליה בזה שהיא אמרה למתכנן שהוא לא שומע להם אלא רק לנו, כך על פי הדו"ח, אז אם הרעיון של המינהלים הוא טוב אז בואו נראה מה הבעיות ומה הקשיים כדי לממש נכון את הרעיון הזה ואם הרעיון הוא לא טוב אז תסגרו את העסק, חבל על הכסף, מועסקים שם אנשים ויש לוגיסטיקות, המינהלים האלה עולים כסף, חבל על הכסף.
יאיר מעיין: בחצי שנה האחרונה מאז שאני מנכ"ל ובלי קשר לדו"ח, יש שינוי מהותי בשיתוף הפעולה ובעבודה המתבצעת עם המינהלים הקהילתיים, צריך לזכור שהמינהלים הקהילתיים לא כולם אותו דבר, בחלקם יש מנהיגות מובילה שמתנהלת בצורה מצויינת.
יאיר מעיין: המינהלים הקהילתיים הוא גוף שנותן את השירות הנוסף לתושב.
יאיר מעיין: את בית הספר, התשתיות, כבישים, נקיון וגינון העירייה חייבת לתת, בשביל זה משלמים ארנונה, השירותים שהמינהל נותן בתוך השכונה אלה שירותים שהם מעבר, בחלקם הרבה מעבר ולכן יש לנו ענין גדול לעודד את הפעילות הזאת.
יאיר מעיין: המינהלים צריכים לתת את השירותים האלה ולכן אנחנו נשתף איתם פעולה.
יאיר מעיין: הדרך שבה זה מתבצע, למשל נושא הבחירות, בשבוע הראשון שנכנסתי לעירייה שאלתי את צביקה למה אין בחירות, רצינו לעשות בחירות אבל מכיוון שהשנה זאת שנת בחירות לעיריות אז אסור לקיים בחירות והבעיה השניה היא בעיית העלות, עלות קיום בחירות בכל מינהל קהילתי זה סדר גודל של 50-100 אלף שקל, תלוי בגודל המינהל, אם נכפיל את זה ב-27 מינהלים אז מדובר בהוצאה לא קטנה.
אריה אלדד: למה אי אפשר לקיים בחירות למינהל ביום שמקיימים את הבחירות לעירייה?
יאיר מעיין: אסור לקיים בחירות למינהלים בשנת בחירות לעיריות.
אריה אלדד: איפה זה כתוב?
צבי צ'רניחובסקי: זאת היתה תורה שבעל פה שחצי שנה לפני יום הבחירות,
אריה אלדד: מה יותר הגיוני מאשר לעשות את כל הבחירות באותו יום.
יאיר מעיין: לא רוצים לערבב בין הדברים, שלא יהיה מצב שהמינהלים הופכים להיות גופים פוליטיים.
יאיר מעיין: כי אם הבחירות יהיו באותו יום, אז אחד המועמדים יכול לומר אני נציגו של המועמד הזה לעירייה ואני נציגו של המועמד הזה לרשות העיר ומפלגה כזאת ומפלגה אחרת.
יאיר מעיין: היום המינהלים הם גופים,
אריה אלדד: לא השתכנעתי.
יאיר מעיין: אנחנו לא רוצים שהגופים האלה יהיו פוליטיים, אנחנו רוצים שאלה יהיו גופים שמשרתים את התושבים ולא נציגי מפלגות.
יאיר מעיין: ברגע שהם גופים כאלה, או המנהלים ויושבי הראש וחברי ההנהלה, אין להם שום היבט פוליטי מפלגתי, אז הם נותנים את השירות לכלל התושבים.
יאיר מעיין: ואם נערב בין הדברים זה עלול לגרום נזק גדול.
יאיר מעיין: ניקח לדוגמה את המינהל הקהילתי של חומת שמואל, חומת שמואל היא שכונה בבנייה ואיכלוס, יש שם עבודה מאוד צמודה עם המינהל הקהילתי ותושבים שפונים לעירייה אנחנו מפנים אותם למינהל הקהילתי שיתן להם את השירותים בצורה מרוכזת, איפה יהיו בתי הספר והגנים ואיזה פחי אשפה ואיזה תאורות וכל התהליכים האלה שמינהל קהילתי רגיל לא עוסק בהם.
יאיר מעיין: אנחנו רואים בזה מצד אחד כלי של העירייה מול התושבים ומצד שני זה כלי של התושבים מול העירייה, אבל צריך להסתכל גם על הקונפליקטים.
יאיר מעיין: דרך חברון הולך להיות עכשיו נתיב תחבורה ציבורית, כתוצאה מזה תהיה הסטה של תנועה של רכב פרטי לדרך בית לחם, וזה נעשה כדי לאפשר לתושבי גילה וחומת שמואל ותלפיות להגיע בבוקר מהר למרכז העיר.
יאיר מעיין: תושבי רחוב דרך בית לחם בקטע של 200 מטר שהוא כמעט ללא אוכלוסיה, רובו זה פאבים וחברת חשמל, רובו לא מאוכלס, יש שם כמאה משפחות, אז המינהל הקהילתי בקעה מייצר תהליך של דיאלוג מול העירייה נגד התהליך הזה.
יאיר מעיין: זה הקונפליקט בין להסתכל על תנועה של כלל העיר ובעיקר השכונות הדרומיות שיוכלו לנסוע מהר בדרך חברון ודרך בית לחם, לבין מאה משפחות שגרות בדרך בית לחם וכרגע מעכבות תוכנית עירונית.
יאיר מעיין: זאת הבעייתיות.
יאיר מעיין: אנחנו כמובן מנהלים איתם דיאלוג טוב ונתנו להם את האפשרות להביא יועץ תנועה שיתן פתרון תחבורתי הולם אחר, שאם הוא יהיה ישים אנחנו נהיה מוכנים לאמץ אותו, בתנאי שיהיה פתרון כזה.
יאיר מעיין: אנחנו לא מוכנים שמינהל קהילתי יכתיב לכל העיר ירושלים איך יראו הכבישים בעיר, כי הוא מסתכל רק על הכביש שלו ולא על טובת העיר.
זבולון אורלב: אני מבין ממך שהמדיניות של העירייה היא מדיניות חד משמעית שאיננה ממצמצת ולא קורצת ולא מגמגמת, זה לחזק, לראות במינהלים הקהילתיים מסגרת חשובה ולהמשיך ולחזק אותה ולעודד אותה ולהפעיל אותה.
יאיר מעיין: בוודאי שכן.
יאיר מעיין: גם לגבי החברה הירושלמית למתנ"סים, עשינו איתם בסוף שנה, במסגרת דיוני התקציב, עשינו איזה שהוא הסכם שאני מקווה שהוא יהיה רב שנתי, למנגנון תקציבי, שלא יהיה מצב כמו שאומרים פה שכשהעירייה רוצה היא מורידה או מוסיפה, מחזקת או מחלישה, איזה שהוא הסדר לתקצוב קבוע שהוא מחייב את שני הצדדים, גם לא לבקש עוד וגם לא להפחית.
יאיר מעיין: העירייה גם נכנסה להליך עם החברה הירושלמית למתנ"סים מול ארבעה מינהלים קהילתיים שהם במצב כלכלי גרעוני, איך אנחנו כעירייה וחברה ביחד מוצאים פתרונות לאותם מקומות.
זבולון אורלב: אתם לא עומדים מול החברה הירושלמית אלא מול חברת המתנ"סים הארצית.
זבולון אורלב: ההסכם הוא מול החברה הארצית.
יאיר מעיין: זאת יצירה משותפת.
יאיר מעיין: אני חושב שהדיאלוג עם החברה בחצי שנה האחרונה הוא מצויין, מצד שני אחרי 15 שנה שהעסק הזה עובד כמובן שצריך לעשות בו שינויים.
יאיר מעיין: המטרה היא שיפור השירות לתושב.
זבולון אורלב: הדו"ח מצביע על תהליך הפוך .
זבולון אורלב: אני מקבל את הפתיחה הכללית שמצהירה על כיוון ועל מדיניות, אבל עכשיו צריך להתייחס לדו"ח באופן קונקרטי.
זבולון אורלב: הדו"ח לא ערטילאי, הוא מדבר על דברים מאוד קונקרטיים, אנחנו רוצים לדעת מה קורה בעקבות הדו"ח.
יוסי שרעבי: הדו"ח נכתב בתקופה שהיתה די משברית במערכת היחסים בין העירייה לבין החברה הירושלמית והמינהלים הקהילתיים.
יוסי שרעבי: יש איזה שהוא עיקרון שהוא מוביל לאורך כל השנים מהיום שהחזון הזה קם לתחייה וזה עיקרון שעבר תהליך משברי מסויים.
יוסי שרעבי: העירייה הקימה את המינהלים, היא הקימה יחד עם החברה למתנ"סים את המינהלים הקהילתיים, מתוך איזה שהוא רצון להנגיש את השירותים לתושבי העיר ירושלים, עיר שהמאפיינים השכונתיים בה מאוד חזקים, הקהילות בשכונות זה דבר מאוד חזק, עיר רב תרבותית, צריך להתאים את השירותים לקהילות השונות עם הצרכים המאוד ייחודיים שלהם והדרך לעשות את זה היא לייצר דיאלוג נכון עם התושבים, להבין בדיוק מה הצרכים שלהם ולהתאים את השירותים העירוניים לצרכים המאוד ייחודיים של תושבי ירושלים עם כל השונות הרבה והמגוונת שיש ביניהם.
יוסי שרעבי: מבחינה מסויימת קשה מאוד לנהל את העיר הזאת בעיקר בצד החברתי שלה בלי המינהלים הקהילתיים.
יוסי שרעבי: החזון היה חזון שהוא מאוד מתאים לירושלים, לא בכדי מתקשים לאמץ אותו במקומות אחרים בארץ, הוא לא מתאים לכל מקום, הוא מאוד מתאים לירושלים בתפיסה כפי שהוא הוצג בירושלים.
יוסי שרעבי: אני לא מדבר על העיקרון של מעורבות תושבים ושותפות תושבים, הוא נכון לכל מקום, וטוב שבמכל מקום גם יאמצו אותו, אבל המודל כפי שהוא נבנה בירושלים הוא מתאים לירושלים.
יוסי שרעבי: במהלך השנים הרצון של העירייה לראות בתושבים שותפים והרצון של העירייה לראות במינהל הקהילתי גוף שיש לו שני תפקידים שלפעמים גם יש סתירה ביניהם, וכאן המורכבות הגדולה.
יוסי שרעבי: מצד אחד הוא מייצג את התושבים ומנהל דיאלוג מול העירייה על כל הצרכים של התושבים, מנסה לגייס את העירייה כדי לתת מענה אמיתי לצרכי התושבים ולפעמים גם לנהל ויכוח לגיטימי ולהגיד שדעתה של העירייה לא מקובלת עליהם, וזה לגיטימי לחלוטין והעירייה לא חושבת אחרת, ומצד שני הוא הזרוע הארוכה של העירייה בשירותים העירוניים.
יוסי שרעבי: יש המון שירותים, למשל האגף שלי בעבר נתן הרבה שירותים שהיום המינהלים הקהילתיים נותנים אותם, שירותים בתחום מועדוני הקשישים, בתחום פעילות הנוער, פעילות מאוד מגוונת.
יוסי שרעבי: את כל השירותים אנחנו סגרנו, את הכל העברנו לאחריות המינהל הקהילתי והיום המינהל הקהילתי הוא הזרוע הארוכה שלנו, הוא מבצע את השירותים במקומנו.
זבולון אורלב: למה יש יתרון בכך שהמינהל הקהילתי מפעיל מועדון קשישים ולא המחלקה הייעודית לכך?
יוסי שרעבי: אנחנו גוף מטה, כגוף מטה היתרון היחסי שלנו הוא בפיקוח, הדרכה, גיוס כספים, הקצאת משאבים וכו'.
יוסי שרעבי: כשאתה נמצא בשטח ואתה מחובר לתושב ונותן לו סל שירותים מאוד רחב ומגוון, היכולת שלך לתת את השירותים כגוף מאוד גמיש ודינאמי הרבה יותר גבוהה.
יוסי שרעבי: היכולת לגייס כספים, היכולת להעסיק אנשים ראויים וגם להיפרד מהם כשצריך להיפרד מהם, היכולת לגייס שותפים נוספים לפרוייקט, רמת הגמישות של ארגון שנמצא בשטח כשהוא עמותה, בלנהל שירותים כאלה שהם שירותים דינאמיים, גבוהה לאין שיעור מאשר גוף עירוני שהמומחיות שלו היא בעבודת מטה, בהדרכה, בפיקוח, בהגדרת דגשים, בקביעת מדיניות, זה הערך המוסף שלנו, אבל דווקא מהמקום הזה אמרנו שבחלוקת עבודה בינינו לבין המינהל הקהילתי, אנחנו כעירייה שהיא הריבון לקבוע את המדיניות, את הדגשים העירוניים, לבין המינהל הקהילתי שאמור מצד אחד לממש את המדיניות העירונית כי הוא הזרוע הארוכה שלה, הוא מבצע שירותים שבעבר העירייה נתנה אותם, והעירייה גם מתקצבת אותו כדי לעשות את הדברים האלה, אבל מצד שני הוא גם הדובר של התושב מול העירייה.
יוסי שרעבי: לפעמים היתה סתירה כאן.
יוסי שרעבי: במהלך השנים היו הרבה מאוד משברים שנבעו מהשונות הגדולה בין המינהלים הקהילתיים.
יוסי שרעבי: לא בכל מקום המינהל הקהילתי מייצג את התושבים באופן מלא, יש ויכוחים בתוך השכונות.
יוסי שרעבי: אני יכול לומר שלמשל בקטמונים יש הרבה מאוד קבוצות, כל אחת מתיימרת לייצג את התושבים ועד שלא תהיינה בחירות לא בטוח שנדע מי היא הקבוצה האוטנטית, אבל זה פחות חשוב, מה שחשוב זה שאנחנו עברנו איזה שהוא משבר עם המינהלים הקהילתיים, המשבר נבע מזה שחלק מהמינהלים הקהילתיים לקחו את התפקיד שלהם ממקום שהוא לא מקום של דיאלוג אלא ממקום כוחני, שהוביל לאיזה שהיא תגובה כוחנית מצד עיריית ירושלים.
יוסי שרעבי: אני מסביר מה הרקע למשבר ולאן אנחנו הגענו היום.
יוסי שרעבי: מצד אחד אנחנו מקימים גוף, משקיעים בו הרבה מאוד כספים, רואים בו את הזרוע הארוכה שלנו, ופתאום בא הגורם הזה והפך את עצמו לשוטר העירוני, לזה שאומר לעירייה מה נכון ומה לא נכון, מתיימר לייצג את העיר הזאת ומתעלם מהעובדה שיש כאן איזה הוא גורם עירוני שזה תפקידו, ומשהו באיזונים נשבר.
יוסי שרעבי: אז בואו נחזיר את הדברים חזרה לאיזון ונזכיר לכולם מה היה התפקיד המרכזי של הקמת המינהל הקהילתי.
יוסי שרעבי: יצירת שותפות ולתת שירות ראוי של עיריית ירושלים באמצעות המינהלים הקהילתיים.
יוסי שרעבי: בנושא של המתכננים האורבניים, היתה איזה שהיא דוגמה שחידדה את המחלוקת.
יוסי שרעבי: עיריית ירושלים באה עם איזה שהוא חזון שהוא חזון מאוד חכם ומאוד נכון ועכשיו הוא ממומש כמו שצריך.
יוסי שרעבי: אנחנו עושים כל מיני תהליכי תכנון בתוך השכונות, רוצים לעשות את זה יחד עם התושבים, רוצים להבין שזה לא פוגע בתושבים וממלא את הצרכים האמיתיים של השכונה, החלטנו לשים מתכננים אורבניים בשכונות שיציגו את התוכניות העירוניות לתושבים, יקבלו פידבקים ויעשו דיאלוג נכון בין העירייה לבין התושב על תהליכי התכנון של העירייה באותה שכונה ומצד שני יביאו את עמדת השכונה בפני עיריית ירושלים.
יוסי שרעבי: בחלק מהשכונות, בעיקר שכונות ששם הבעיות הן אמיתיות, בעיות פיזיות אמיתיות, חלק מהמתכננים האורבניים לקחו את התפקיד שלהם לכיוון של כאלה שקודם עושים בקרה על העירייה, האם העבודה על המדרכות נעשתה כמו שצריך, האם פח האשפה מוקם במקום הנכון, פתאום עיריית ירושלים מצאה את עצמה מגיבה לטענות אינסופיות של מתכנן אורבני, בחלק מהמקומות היתה אפילו טענה שהוא מתסיס את התושבים, במקום שיש גורם שהתפקיד שלו הוא לסייע לעירייה להוביל תהליכי תכנון.
יוסי שרעבי: משהו כאן השתבש, המתכנן אמור היה לעסוק בתכנון ולא בבקרה על עיריית ירושלים, ולכן חזרנו למקורות, הגדרנו מחדש את תפקידו של המתכנן האורבני, פרסנו אותו מחדש בשכונות, הוא עדיין בתוך השכונות, הוא עדיין כפוף למינהל הקהילתי, הוא עדיין מתוקצב ומועסק על ידי המינהל הקהילתי ואת הכסף מעבירים דרך החברה הירושלמית, אבל התפקיד שלו היום הוא מה שהוא היה אמור לעשות מלכתחילה, בעיקר תכנון והובלת תוכניות והוא לא עוסק בצדדים התחזוקתיים של השכונה, שזה ליווי העבודה של האגף לשיפור פני העיר ואגף התברואה, את זה עושה העובד הקהילתי וגם את זה אנחנו מממנים.
יוסי שרעבי: גם הרעיון ללכת על 50:50 ו-60:40 לא בא משום מקום.
יוסי שרעבי: הוא בא מתוך זה שאם יש שותפות אז תהיה שותפות גם בהנהלות.
יוסי שרעבי: 50:50 זה ביטוי לשותפות אמיתית בין העירייה לבין המינהל הקהילתי.
יוסי שרעבי: צריך להבין עוד דבר, אין מחלוקת שצריכים לעשות בחירות כי אין לנו שום דברת אחרת לייצר לגיטימציה.
יוסי שרעבי: לא בגלל שבחירות מייצגות באמת את הציבור, אני רוצה לחדד את זה.
יוסי שרעבי: יושב כאן זאב לנדנר, הוא לא נבחר, גם זה שקדם לו לא נבחר, אבל באופן מסורתי אנחנו תמיד מביאים את מינהל רמות כדוגמה ומופת למינהל קהילתי שמתפקד כמו שצריך עם הנהלה שאנחנו יודעים לעבוד איתה, שנים על גבי שנים.
יוסי שרעבי: אבל הם לא נבחרו מעולם.
יוסי שרעבי: גם בקריית יובל לא נבחרה הנהלה מעולם ויש שם יושב ראש שאני חושב שהוא מודל לפעיל והוא לא נבחר מעולם.
יוסי שרעבי: בבחירות לא מייצרים דווקא את הפעילים הנכונים שמייצגים את השכונה, אבל אנחנו גם יודעים שאין דרך אחרת כדי לייצר לגיטימציה.
זבולון אורלב: יכול להיות שבמכרז הייתם מוצאים מישהו יותר טוב, או בוועדת איתור.
זבולון אורלב: מה שאתה אומר כרגע שזה בנוי על מקריות, במקרה הם אנשים טובים.
יוסי שרעבי: אני לא חולק על הבחירות, זאת החלטה של ראש עיר שתהיינה בחירות, אנחנו יודעים שאין דרך לייצר לגיטימיות בלי בחירות.
יוסי שרעבי: יש עבודה קהילתית שנעשית כל הזמן, יש ועדות, יש עובדים שכונתיים, יש ועדי בתים, יש ארגונים בתוך השכונה, יש פירמידה של עבודה קהילתית בתוך השכונה שהשיא שלה זה אלה שבאים להנהלה של המינהל הקהילתי.
יוסי שרעבי: אבל אין מחלוקת על זה שתהיינה בחירות וצריך לעשות בחירות ואף אחד לא חושב אחרת כי אין דרך לייצר לגיטימציה של נציגות מול השכונה.
יוסי שרעבי: אבל צריך לזכור שבחלק מהשכונות אחוזי ההצבעה היו תשעה ועשרה ו-12-13%.
יוסי שרעבי: זה משנה במובן זה שצריכה להיעשות כאן עבודה רצינית.
יוסי שרעבי: נפלה החלטה לעשות את זה מיד אחרי הבחירות הבאות וגם נתקצב את זה בהתאם ונתמודד עם זה מיד בשנה הבאה.
זבולון אורלב: כמה זמן לוקח להיערך לבחירות?
יוסי שרעבי: זה תלוי בגודל של השכונה, אני חושב ששלושה חודשים זה סביר.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לעשות את זה לפני הבחירות?
יוסי שרעבי: אני רק רוצה לומר איפה אנחנו נמצאים ברגע זה.
יוסי שרעבי: אני חושב שהגענו לאיזה שהוא סוג של הרמוניה, אמירה קצת מרחיקת לכת, אבל אני חושב שהיום ברור לגמרי מה תפקיד המינהל הקהילתי, ברור מה התפקיד של העירייה, ברור מה התפקיד של החברה.
זבולון אורלב: אם מבקר המדינה יעשה דו"ח מעקב הוא ימצא מסמך?
יוסי שרעבי: יש מסמך שעדיין לא נדון אצל ראש העיר, לאחר הדיון אצל ראש העיר הוא יצא כהחלטה מסודרת של עיריית ירושלים שמגדיר מחדש את יחסי הגומלין בין העירייה לבין המינהלים הקהילתיים, מסמך שרובו ככולו מוסכם גם על המינהלים וגם על החברה למתנ"סים.
יוסי שרעבי: המסמך הזה אומר מה תפקידו של המינהל הקהילתי, יש שתי סוגיות שטרם נפתרו ונצטרך לפתור אותן.
יוסי שרעבי: סוגיית ההנהלות, האם זה 60:40 או 50:50, זה סוגיה שלא התעמקנו בה ועדיין לא פתרנו אותה.
יוסי שרעבי: אין מחלוקת למשל שיושב הראש הוא תמיד תושב, אנחנו בהחלט רואים בגוף הזה ארגון קהילתי שמייצג את התושבים.
יוסי שרעבי: היושב ראש הוא תמיד תושב ולא משנה אם יהיה 50:50 או 60:40.
יוסי שרעבי: בדינמיקה של ההנהלות אין דבר כזה הצבעות, בסופו של דבר מגיעים לאיזה שהיא רמה של קונצנזוס, זאת הדינמיקה בתוך ההנהלות, יש דיאלוג ובסופו של דבר מגיעים לאיזה שהיא הסכמה.
זבולון אורלב: מה התקציב של סך כל המינהלים?
יוסי שרעבי: אנחנו מעבירים למינהלים הקהילתיים כולל החברה הירושלמית סכום של כ-32 מליון שקלים.
יוסי שרעבי: מחזור הפעילות שלהם הוא כ-150.
זבולון אורלב: אני מבין שהסטטוס המשפטי של המינהלים זה או עמותה או חברה שלא למטרת רווח.
יוסי שרעבי: נכון, יש כאלה ויש כאלה.
זבולון אורלב: עמותה קמה על ידי כך שבאו שבעה תושבים ונרשמו ברשם העמותות ואמרו שהשם שלהם זה מינהל קהילתי גבעת מרדכי.
זבולון אורלב: באים לעירייה ואומרים אנחנו המינהל הקהילתי.
זבולון אורלב: מחר יבואו שבעה תושבים אחרים ויגידו אנחנו הקמנו עמותה ואנחנו המינהל הקהילתי ואחרי זה יבואו עוד שבעה תושבים ויגידו.
זבולון אורלב: ברגע שאתה קובע שהסטטוס המשפטי הוא עמותה אין שייכות לבחירות אלא אם כן התקנון של העמותה, לא התקנון שלך, הוא שבראש העמותה יכולים לעמוד אנשים שנבחרו בבחירות.
זבולון אורלב: יש מינהל קהילתי ויש עמותה.
זבולון אורלב: המינהל הקהילתי זה שם, את הכסף אתה מעביר לעמותה, העמותה היא עמותה לכל דבר וענין, או חברה שלא למטרת רווח.
יוסי שרעבי: כל העמותות של המינהלים הקהילתיים הן עמותות שהיו בעבר מתנ"סים, אתה לא יכול להקים סתם עמותה שהיא לא חלק מהרשת של החברה למתנ"סים.
יוסי שרעבי: המינהל הקהילתי צמח על בסיס המתנ"ס.
יוסי שרעבי: המתנ"סים הם חלק מהחברה הארצית למתנ"סים, יש תקנים של מנהלי מתנ"סים, יש בירושלים היום 29 מנהלים, 21 זה בתקנים של החברה הארצית למתנ"סים, מנהלי מתנ"סים.
יוסי שרעבי: התקנון של העמותה הוא תקנון שצריך לאשר אותו במסגרת הסיכום, התקנון הזה מדבר על תהליך בחירות, אין דבר כזה שלא תהיינה בחירות, הבחירות זה חלק מהמבחן.
יוסי שרעבי: הוא מגדיר בדיוק את המקום של העירייה, את המקום של התושבים, הוא מגדיר את המקום של החברה למתנ"סים.
זבולון אורלב: אם העמותה אומרת שהיא לא רוצה לעשות בחירות.
יוסי שרעבי: לי כעירייה כמה תנאים את מי אני מתקצב ומול מי אני עובד.
יוסי שרעבי: אני עובד עם מישהו שמוכר על ידי החברה הארצית למתנ"סים שהוא חלק מהרשת של החברה, כי זה השותפות שלי עם החברה.