GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אז אני רואה את עצמי גם כשליח של שני המוסדות האלה, שאני לא יודע, בגלל שזה כנראה על תיכוני שמים אותם בצד, אבל זה לדעתי טעות מאוד גדולה.
זבולון אורלב: זה הריכוז הגדול ביותר של האנשים.
זבולון אורלב: אתה מבין לבד שאם אתה אומר בית כנסת אז אני מייד מסכים.
זבולון אורלב: אגב אני נוהג פעם בשנה בשמחת תורה להיות יחד עם רעייתי בשדרות בביתו של יוסי כהן, אנחנו מתפללים בבתי הכנסת, ובבית הכנסת המרכזי הספרדי שאנחנו מתפללים שם בשמחת תורה אני חושב שנמצאים שלוש מאות איש.
זבולון אורלב: ואני בא לבית הכנסת ושואל תגידו מה קורה פה עם המיגון בשמחת תורה, כבר יש לנו חזקה, אנחנו כבר שלוש שנים שם עושים את הדבר הזה, ואומרים לי תשמע, אין מיגון.
זבולון אורלב: ואני יודע, אני לא יודע אם אתם יודעים, הבית הסמוך לבית הכנסת זה בית המפד"ל, ככה זה יצא.
זבולון אורלב: ובין שניהם כבר נפלו שתי קטיושות.
זבולון אורלב: אגב זה סמוך לבית של אמא של יוסי כהן, הבית הצמוד קרקע, אני קצת מתמצא בשדרות, גם נמצא שם אחת לכמה זמן, בא לבקר.
זבולון אורלב: אז אני שואל כשאתה אומר מוסדות ציבור, אנחנו עוברים ככה.
30743: כל הנושאים האלה, הרי זה לא רק שגם לא כל הכסף מתייצב בבת אחת, גם יכולת המימוש היא לא בבת אחת.
30743: ולכן קבענו לעצמנו סדרי עדיפויות, גם בהתאם לכסף שאנחנו מקבלים.
30743: היינו שמחים לבנות יותר אבל אני לא מקבל את ההחלטות בעניין הזה.
30743: אבל אני חושב שסדרי העדיפויות ששמנו לעצמנו הם נכונים.
30743: יש כרגע תכנית למיגון גם בתי הכנסת, אנחנו סיימנו את המיפוי, פיקוד העורף סיים את המיפוי של בתי הכנסת, ואנחנו יודעים להגיד בדיוק מה צריך.
זבולון אורלב: כלומר כשאתה אומר מוסדות ציבור אתה בעצם מתכוון לבתי הכנסת?
30743: זה לא רק בתי הכנסת.
עופר שושן: אנחנו מדברים גם על מבנים ציבוריים נוספים, כמו למשל השירות הפסיכולוגי בצוחר, שצריך למגן אותו שם.
עופר שושן: מכללת ספיר זה תקציב בנפרד, אני חושב שאלון פירט כאן בצורה מסודרת.
זבולון אורלב: זה מחוץ לכל התקציבים האלה?
עופר שושן: כן.
עופר שושן: ישיבת ההסדר זה גם מחוץ לכל התקציבים האלה.
זבולון אורלב: מי הכתובת שם?
זבולון אורלב: מי מטפל בתקציב שלהם?
עופר שושן: קודם כל מה שהם עשו כרגע, לפחות מה שאנחנו יודעים, שרוב התקציב שלהם הוא תקציב של תרומות אזרחיות.
עופר שושן: והם קיבלו תקציב נוסף מהחטיבה להתיישבות של מספר מיליונים, וכרגע חסר להם, כמו שהרב פנדל עדכן אותך כרגע בנושא הזה.
זבולון אורלב: למה הם מחוץ לסד"ק הכספי שלכם?
30743: הם לא מחוץ.
30743: אנחנו היינו שמחים לקבל מחר בבוקר שני מיליארד.
30743: הם בסדרי עדיפויות.
זבולון אורלב: באיזה רובריקה, בתחנות ההסעה?
30743: לא, במוסדות חינוך.
זבולון אורלב: כשאתה מדבר על פער תקציבי של שבעים מיליון, הפער הזה, אני מבין ממנו, לא כולל את מכללת ספיר ואת ישיבת ההסדר.
30743: הוא כן כולל.
30743: אתה רואה את בתי הספר, אין פה סעיף, אתה רואה שלכל סעיף וסעיף יש גם פער תקציבי.
30743: עם כל הכבוד, לא כל דבר שמישהו מהיושבים כאן חושב שהוא פער מיד זוכה לביטוי של פיקוד העורף ומוכרז מייד כפער.
30743: לא, זה לא עובד ככה.
30743: יש מקומות שבהם הצרכן רוצה מענה בשלושים מיליון שקל ואנחנו חושבים שמספיקים שמונה מיליון שקלים.
30743: אז אני מבקש בנושא הזה, אנחנו דרך אגב הגישה של פיקוד העורף, והיא זכתה למענה גם בהחלטה של ועדת השרים, היא גישה מקצועית נטו.
30743: אנחנו לא עושים הנחות.
30743: אנחנו שמים את מה שלדע
30743: תנו הוא סטנדרט המיגון הנכון והראוי שנותן את המענה האופטימלי.
30743: ככה אנחנו מתייחסים לעניין.
30743: וסדרי העדיפויות הם סדרי עדיפויות, אנחנו לא יודעים לממש את הכל בבת אחת.
30743: לגבי החלטת ועדת השרים מיום ראשון, הרי ההחלטה היא בעצם למגן שלושת אלפים מאה שמונים בתי אב בכלל העוטף, מתוכם אלפיים שמונים מבנים.
זבולון אורלב: בתי האב האלה מסומנים אחד אחד?
30743: אחד אחד.
30743: זה סקרים יסודיים.
זבולון אורלב: התושבים יודעים?
30743: לא, אנחנו לא דיווחנו שום דבר לתושבים.
30743: אנחנו העברנו צוותים שלנו של פיקוד העורף, עברנו יישוב יישוב.
30743: מיפינו את כל אותם מבנים צמודי קרקע בעלי תקרה קלה, שהם באמת בבעיה, הם לא יכולים לרדת קומה לחדר מוגן יותר וגם אין להם ממ"ד שאליו הם יכולים להיכנס.
זבולון אורלב: זה כולל גם את הבתים רבי הקומות?
30743: לא, זה לא כולל בתים רבי קומות.
30743: המספר הוא גדול יותר, אם היינו הולכים גם לבתי הקומות.
יוסף פנחס כהן: הוא הוסיף כאן את הבתים הצמודי קרקע שאינם רבי קומות אבל הם גג בטון, כמו אתר החירום, שכונת הנביאים בשדרות.
30743: אני כולל פה בטבלה את כל אותם מבנים שלטעמנו אינם ממוגנים בסטנדרט כפי שאנחנו הגדרנו אותו בפיקוד העורף.
יוסף פנחס כהן: אבל האלפיים שמונים זה לא הכל תקרות קלות, צריך להדגיש את זה.
30743: אין לי פה חלוקת משנה של איך זה מתחלק.
30743: זה כל הבתים שלדעתנו ראויים למיגון.
זבולון אורלב: אני אומר בשמו, שבית של ארבע קומות תאמר לדייר מהקומה הרביעית תרד לקומה השנייה.
30743: אני פיקוד העורף שם בפני ועדת השרים את כל הנתונים, כולל מה המשמעות של מיגון מלא לכל הבתים, כולל בתי הקומות.
30743: אבל אני רוצה לומר לכם שזה בסדרי גודל תקציביים שונים לחלוטין.
יוסף פנחס כהן: עדיין אני חייב להדגיש שזה סכום קטן ופעוט לעיר גדולה כמו שדרות להשקיע מאתיים שנים עשר מיליון שקל.
יוסף פנחס כהן: אם היו משקיעים אותם לפני שלוש שנים המצב היה נראה הרבה אחרת.
יוסף פנחס כהן: אמר האלוף שאנשים מסתובבים בחוץ נפגעים, בבית זה פחות, וחבר הכנסת איתן אמר שיש לזה משמעות.
יוסף פנחס כהן: מה שכבוד האלוף לא סקר כאן, וזה דברים שאנחנו מבינים מהשטח גם בלי להיות קצין הנדסה ראשי, שהפיצוץ היום של טיל הקסאם הוא לא אותו פיצוץ שהיה לפני חצי שנה.
יוסף פנחס כהן: יש השתכללות רצינית של הפיצוצים, של התחמושת שהוברחה מציר פילדלפי, ואני לא רוצה להעמיד בניסיון את אותם אנשים שיושבים תחת קורת גג.
30743: זו בעצם הטבלה שלכאורה אושר מה שאושר בועדת השרים.
30743: אנחנו נוכל להיכנס לביצוע, זה לא אנחנו, זה משרד השיכון שמבצע את העניין הזה, וממה שאני מבין ניתן להיכנס לעבודה במיידי ברגע שהכסף יועמד.
30743: הכל נעשה פה עם הרשויות.
30743: המיפוי, עבודת המיפוי נעשתה עם הרשויות.
מיכאל איתן: אני רוצה לשאול אם היתה התייעצות עם התושבים באשר לאופי של הפתרון.
מיכאל איתן: כי יכול להיות שיהיה פתרון יעיל מאוד מבחינה צבאית אבל אפילו אם מותר לי להגיד מבחינה אסטטית הוא יהפוך את החיים שם לאיומים ונוראים, ואולי אפשר באותו תקציב גם לתת היבטים לטעמים של התושבים, שבסופו של דבר יצטרכו לגור.
מיכאל איתן: אני מתאר בעיני רוחי מה יקרה אם יעשו מזה איזה מפלצות בטון, ואדם כל הזמן ילך שם בתוך העסק הזה.
30743: חבר הכנסת איתן אתה בהחלט צודק, והערה דומה הושמעה גם על ידי שר הבטחון בישיבת ועדת השרים האחרונה, ואנחנו נבחן גם מענה אחר שלמשל מאפשר מיגון פנימי מבלי להרחיב את הבית, זאת אומרת אני מציע פה איזו שהיא חלופה אחרת.
30743: החלופה הזאת תצטרך להיות מאושרת על ידי האזרח מכיוון שמיגון ברמה הזאת שאנחנו מציעים פה, של ממ"ד, לא נדע לתת בוריאציות הנוספות, אם כי נדע לתת מענה שהוא כנראה יהיה בהחלט סביר.
30743: אבל אנחנו לא התחלנו את זה, אבל ההערה הזאת כבר הושמעה ואנחנו מטפלים בלייצר פה חלופה נוספת.
אסנת נעים: למה לא לתת את זה לכל אחד?
אסנת נעים: כדי שכל אחד יעשה את זה לעצמו, שהשוק יהיה פתוח, יקומו כל מיני מפיצים או חברות.
זבולון אורלב: את זה מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון תיכף יאמר.
30743: אני מבקש, בדיונים גלויים, ככל שאתם יודעים כמובן לשלוט בעניין, לא לדון בנושא ההגנה האקטיבית, לא בלוחות הזמנים, לא ביכולות.
30743: אני חושב שהנושאים האלה הם נושאים מסווגים ולא ראוי להתייחס אליהם.
30743: הם חשובים מאוד אבל לא ראוי להתייחס אליהם כרגע.
30743: אני רוצה לומר, לפחות ממה שאני מתרשם בעקבות החלטת ועדת השרים.
30743: פה דובר על איזו שהיא סחבת, אני יודע שכבר אתמול אנחנו השתתפנו בדיון, ברשות ראש אגף התקציבים באוצר, על מנת לאתר את המקורות התקציביים ולטפל בעניין.
30743: לא שאני מליץ יושר של האוצר אבל בנושא הזה הוא לא זוכה לאיזה שהוא שיהוי אלא מטופל באופן מיידי.
30743: ולגבי החזקת מרכיבי בטחון, הנקודה שראש מועצת שער הנגב הזכיר, לשמחתי מתוך הסכום הכולל שוחררו לנו כבר מספר מיליונים ונוכל לטפל בעניין הזה במיידי.
30743: אנחנו ערים לעניין ושותפים יחדיו על מנת לוודא שהכסף יועמד ובזמן.
זבולון אורלב: אם אפשר מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון ד"ר חיים פוליאקוף, באשר לביצוע, איך אתה רואה עכשיו את הביצוע של ההחלטה, לוח זמנים, דרכי הביצוע, נשאלה שאלה האם כל תושב יקבל הלוואה או מענק לבצע, אם יהיה ביצוע אחיד, איך אתם רואים את דרכי הביצוע?
זבולון אורלב: אולי לפני שאתה עונה, אם תוכל לחזור שוב על הנתונים של נפילות הקסאמים מ-2007 ו-2006.
יוסף פנחס כהן: ב-2008 הכמות איומה.
אסנת נעים: הוא אומר שהכמות ירדה, אבל הדיוק עלה.
אסנת נעים: זאת אומרת אתה יכול להביא כמה פציעות יותר היו לנו, כמה נפגעים יותר היו לנו, כמה דיוקים יותר היו לנו, באיזו עוצמה היתה יותר.
אסנת נעים: כי אם מביאים נתון כזה ואתה מגמד לי את זה ואתה אומר תשמעי, אבל אסנת, הכמות ירדה.
30743: אסנת, את לא צריכה לחוש מאויימת מהנתונים.
30743: גם מאתיים ארבעים קסאמים על עיר, אני מבין בהחלט את העניין.
אסנת נעים: כן, אתה מבין, אבל בממשלה יושבים אנשים שאם אתה תוריד להם קסאם אז הם יגידו עכשיו הם לא יקבלו פיצוי, אתה מבין, כי אם אין אש אז לא רוקדים סביב המדורה.
30743: אני לא אכנס לעניין הזה אבל הנתונים כפי שהם מופיעים לי הם נכונים דרך אגב לא לעד סוף השנה אלא עד לראשית דצמבר 2007, כמו שאמרתי ב-2006 אלף ארבע מאות שמונים ושמונה קסאמים, תשע מאות תשעים ושניים ב-2007.
עופר שושן: בסוף 2007 אנחנו מדברים על אלף מאה חמישים קסאמים, אבל צריך לקחת בחשבון שהיו במחצית השנייה של 2007 מאות פצמ"רים.
יוסף פנחס כהן: וצריך לקחת בחשבון שהיו אלף מאה פעמים התראת צבע אדום.
יוסף פנחס כהן: אני רוצה לראות מה המשמעות של אלף מאה פעם להפעיל כריזה, צבע אדום.
זבולון אורלב: יוסי, אתה צודק מבחינה זו שאומרים נתון יבש, ברור שכל קסאם זו בעיה חמורה מאוד, זה חרדה, זה פציעות, זה פגיעה בנפש, זה פגיעה ברכוש, זה מורל.
זבולון אורלב: יש לזה משמעויות חמורות מאוד, אני מסכים איתך, זה דברים קשים מאוד, אין ספק.
זבולון אורלב: אני לא חושב שיש עיר אחת בעולם שהמדינה היתה מאפשרת שיתקיפו עיר אזרחית שלה בהיקף כזה לאורך זמן והיתה יושבת עדיין בחיבוק ידיים.
זבולון אורלב: כזה דיון יכול להתקיים רק במדינת ישראל, סליחה שאני אומר המדינה ,ולא במדינה נורמטיבית.
זבולון אורלב: באף מדינה בעולם לא מתקיים כזה דיון.
זבולון אורלב: באף מדינה בעולם ממשלה יודעת שתוקפים אוכלוסיה אזרחית, היא יודעת מה לעשות כדי לעקור את הבעיה מן השורש ולא לעסוק בדברים האלה.
30743: חשוב אבל ביחס למה שנאמר כאן, לא נאמר שזה לא יקרה, אנחנו לא מזהים כרגע עלייה בגודל ראש הנפץ הקרבי של הקסאמים, אנחנו גם לא מזהים כרגע עלייה ברמת הדיוק.
30743: זאת אומרת מהבחינה הזאת הדברים די דומים לאורך כל התקופה.
זבולון אורלב: אני מוכרח לחלוק לחלוטין על דבריך, מהמידע שאנחנו חשופים אליו אנחנו יודעים דברים שונים, ואני מציע למפקדי הצבא לצאת מתוך הנחה שיש יכולת לאוייב גם לדייק יותר, אני חושב שזאת צריכה להיות הנחת הפעולה, וגם העוצמה וגם התכיפות וגם השיכלול, ואני לא יודע אם צה"ל צפה.
יוסף פנחס כהן: רחוב הנחלים בשדרות חטף עשרים פעם קסאמים באופן שיטתי.
יוסף פנחס כהן: רחוב סיני אותו דבר ורחוב חומה ומגדל אותו דבר.
30743: עם כל הכבוד לכל הדוברים כאן אני חושב שצריך בנושאים האלה לסמוך על הנתונים, כי אנחנו אוספים את השרידים של כל קסאם ומנתחים כל קסאם.
30743: אז אני מבקש לדייק, בנושאים האלה מאז שהומצא הקסאם 2, זה נכון שבהתחלה היה רק קסאם 1, אבל מאז שיש את הקסאם 2 לא ראינו שינוי לא בדיוק ולא בעוצמת ראש הנפץ.
30743: לא שאני מקל ראש בזה.
יוסף פנחס כהן: אני מציע לועדה להזמין חבלן מהמשטרה שייתן סקירה ומר יאיר גולן יגלה דברים אחרים.
30743: אני לא אגלה דברים אחרים, ואני ניצב איתן על הנתונים, ולא אמרתי לרגע שלא יעופו לכיוון הדרום דברים קשים ביותר בעתיד, ואני מזכיר שלעבר העיר אשקלון שוגרו גראדים, שזה כבר ראש נפץ גדול יותר לטווחים ארוכים יותר.
30743: אני לא אומר שזה לא קיים, ואנחנו מבינים מצויין את האיום ולאיפה הוא יכול להתפתח, אבל אני מבקש להיצמד לנתונים.
זבולון אורלב: ד"ר חיים פוליאקוף, דרכי הביצוע, איך אתה רואה את דרכי הביצוע ולוח הזמנים?
חיים פוליאקוף: אני רוצה קודם כל להדגיש שטרם התקבל האישור של הממשלה, וכמובן טרם התקבל תקציב, אז אני רוצה להסביר את הפעולות שנקטנו כדי להיות ערוכים ומה יהיו דרכי הפעולה ברגע שנקבל את כל האישורים.
זבולון אורלב: אנחנו הודענו על הישיבה הזאת שתתקיים בשבוע שעבר ביום רביעי.
זבולון אורלב: ועדת השרים, ראש הממשלה כינס לאחר ישיבת הממשלה ביום ראשון האחרון ועדת שרים, ועדת שרים לא סטטוטורית, והם קיבלו החלטה, היו להם שלוש חלופות כיצד למגן, כיצד להתייחס לסוגיית המיגון, וקבוצת השרים, צוות השרים ברשות ראש הממשלה קיבל החלטה להקצות שלוש מאות חמישים מיליון שקל, בשתי שנות התקציב, 2008, 2009, למגן את אותם שלושת אלפים מאה שמונים בתים, בשלוש מאות חמישים מיליון שקלים, כאשר השיטה תהיה להצמיד חדרי בטחון לאותם בתים שאותם רוצים למגן, והביצוע, כלומר הם קובעים איזה בתים וגם את סדר הקדימות והביצוע הוא בידי משרד הבינוי והשיכון.
זבולון אורלב: על פי אותו פרסום צוות השרים הזה לא מוסמך להחליט על הוצאה תקציבית, דרושה החלטת ממשלה.
זבולון אורלב: לכן, עכשיו אני חי מהפרסומים, ההחלטה הזאת אמורה לקבל את אישור הממשלה בעשרים ורביעי לפברואר, או שני במרץ, אולי האוצר יודע, תיכף יתקן אותי, או אם חיים יודע מתי זה יבוא.
זבולון אורלב: כי מחר יום רביעי, ידעו את סדר היום של הממשלה.
זבולון אורלב: אני מניח לא יום ראשון זה, יום ראשון הבא.
זבולון אורלב: וברגע שתהיה החלטת ממשלה היא עכשיו צריכה לעבור לביצוע, כלומר האוצר צריך לפנות לוועדת הכספים כדי לקבל אישור לעשות את השינוי התקציבי, ואחרי שוועדת הכספים עושה את השינוי אז מעבירים את הכסף למשרד הבינוי והשיכון, וזה תהליך הביצוע.
זבולון אורלב: אני עדיין צופה קשיים גדולים בביצוע ההחלטה הזאת, והלוואי שתתקיים, שלא תהיינה אי הבנות.
חיים פוליאקוף: כדי להיות ערוכים יחד עם פיקוד העורף ומשרד ראש הממשלה וחברת עמיגור ונציגי הרשויות המקומיות נערכה סדרה של בדיקות, תכניות וקביעת סדר עדיפויות וגם תהליך של תימחור.
חיים פוליאקוף: גם בחרנו חלופות אבל אני אדלג על הקטעים האלו כדי שאפשר יהיה לתאר יותר בהרחבה איפה אנחנו עומדים כרגע היום.
חיים פוליאקוף: אנחנו אחרי מיפוי מדוייק של המבנים, תכנון ראשוני של חלק לא מבוטל מהמתחמים מהדירות.
חיים פוליאקוף: יש גם כן תאום עקרוני עם מוסדות התכנון לצורך השגת האישורים הסטטוטוריים, וגם, זה דבר חשוב, הוכן יחד עם עמיגור, הוכן מכרז.
זבולון אורלב: הזכרת את האישורים הסטטוטוריים, שנינו יודעים שכדי לקבל אישור סטטוטורי, כלומר להוסיף בנייה, זה קשור בתכנית בניין ערים.
זבולון אורלב: אם צריכים לשנות תב"ע במדינת ישראל זה בערך לוקח שלוש שנים לשינוי תב"ע.
זבולון אורלב: אז אני רוצה לשאול אותך, כדי שהתושבים ידעו, האם יש חוק מיוחד לקיצור הליכים, להסדרת העניינים, להיתרי הבנייה, כי אם זה יילך בפרוצדורה הרגילה כבר הועדה הזאת שעוסקת הרבה מאוד במפוני גוש קטיף ויודעת בדיוק איך הדברים האלה מתעכבים.
חיים פוליאקוף: למיטב ידיעתי, כבר נסללה הדרך, דרך מהירה ומואצת לקבל את האישורים, אין צורך בשינוי של תכנית מפורטת, אין צורך בהגשה לוועדה המחוזית.
חיים פוליאקוף: אנחנו תאמנו עם מוסדות התכנון לתהליך האישור, זה בסמכות הוועדה המקומית, לפי סעיף 62.א, לא צריכה להיות בעיה.
זבולון אורלב: כלומר לא יכולות להיות התנגדויות, אין הפקדות, אין שום דבר?
יוסף פנחס כהן: האמת חייבת להיאמר, אנשים בנו כאן בלי היתר.
יוסף פנחס כהן: הם לא מחכים.
יוסף פנחס כהן: מי שפוחד על החיים שלו.
זבולון אורלב: יוסי, אני שואל את המדינה.
זבולון אורלב: המדינה, ברגע שתהיה מופקדת תכנית יבואו שני אזרחים, יגידו תשמע, השכן רוצה לבנות את הממ"ד ולסתום לי את האוויר ואני מתנגד, אני שואל איך מתמודדים.
זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו בקיאים בחיים, ולכן אני מעורר את השאלה הזאת.
חיים פוליאקוף: השאלה הזאת התעוררה, נבחנה, אנחנו בודקים אותה פעם נוספת יחד עם משרד הפנים, עם מינהל התכנון.
חיים פוליאקוף: בכל מקרה המשרד יחד עם חברת עמיגור הכין מכרז לביצוע ממ"דים, כאשר הרעיון הוא להיערך לביצוע במקביל של כעשרים חברות בנייה ביחד.
חיים פוליאקוף: הרעיון להגדיר מתחמים או מנות של מאה חמישים עד מאתיים יחידות דיור, אנחנו נעשה את החלוקה על פי יתרונות לגודל, על פי היגיון תכנוני ביצועי, כדי שחברת בנייה או קבלן שיזכה במכרז יוכל לבצע את העבודה מבלי להפריע לשכנים, כלומר לקבלנים שעובדים בסמוך.
חיים פוליאקוף: הרעיון הוא שאנחנו נספק את התכנון העקרוני, את ההנחיות, כמובן שהוגדרו בתאום עם פיקוד העורף.
חיים פוליאקוף: האחריות של הקבלן להכין את התכנית המפורטת, להגיש למוסדות התכנון, לקבל את האישורים, וזאת כדי לזרז את התהליכים, כך אנחנו יוצרים את כללי המשחק אבל מאפשרים לעשרים קבלנים, ואולי נוכל להרחיב את זה יותר, לעבוד במקביל.
חיים פוליאקוף: לוח הזמנים, אנחנו מקווים שברגע, אחרי שיש התקציב והאישורים, הזמן, זמן הביצוע אחרי שנפרסם את המכרז, כמובן המכרז יהיה מכרז פומבי, אנחנו ניתן שלושה שבועות לחברות הבנייה לעיין במסמכים, להכין את ההכנות, יהיה סיור קבלנים כמקובל, ואז ייקח לנו תקופה של כשבועיים עד שלושה כדי להחליט מי הם הזוכים שעמדו בכל תנאי הסף והתנאים של המכרזים, לחתום איתם על חוזים, כעשרים חוזים.
חיים פוליאקוף: זה יהיה תקופה של עוד שלושה שבועות.
חיים פוליאקוף: אנחנו מחפשים דרכים לקצר.
זבולון אורלב: למשל לפרסם את המכרזים מחר בבוקר?
חיים פוליאקוף: נוכל לפרסם מכרז מחר בבוקר כבוד היושב ראש רק אחרי שיש תקציב.
זבולון אורלב: זה עניין של החלטה.
חיים פוליאקוף: אבל חוק נכסי המדינה מחייב שכשאנחנו מפרסמים מכרז יש לנו תקציב.
חיים פוליאקוף: אחרת יהיה נושא לדו"ח אחר בדו"ח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: לכן אני רוצה לשאול אותך שאלה, האם תהיו מוכנים לשקול לפנות לחשב הכללי, שהוא המוסמך בעניין הזה, לקבל היתר, נוכח הנושא שבו אנחנו עוסקים, שזה שמירת חיים, לפרסם את המכרז, נוכח החלטה של צוות השרים, כדי שניתן יהיה לפרסם את המכרז כבר מחר בבוקר.
זבולון אורלב: האם תהיו מוכנים לשקול את ההצעה הזאת?
חיים פוליאקוף: לשקול בוודאי.
חיים פוליאקוף: שר השיכון קבע דיון מחר עם צוות מורחב, כולל עם נציגי הלשכה המשפטית, החשבות, כמובן חברת עמיגור, כדי לראות איפה אפשר לקצר.
חיים פוליאקוף: מתוך ניסיון, כאשר המדינה מפרסמת מכרז ומודיעה שעניין התקציב טרם הוסדר תמיד המחיר הוא גבוה בהרבה מכיוון שחברות הבנייה מוסיפות עמלת סיכון.
חיים פוליאקוף: אבל אנחנו, אני מדגיש, בוחנים איך אפשר לקצר בכל אחד מהשלבים, בכל אבני הדרך.
מיכאל איתן: איפה המקום של התושבים כאן?
חיים פוליאקוף: כמובן אנחנו מתכוונים לעשות את זה יחד עם התושבים, באמצעות הרשויות המקומיות.
חיים פוליאקוף: אנחנו כבר התחלנו בדיונים.
חיים פוליאקוף: אבל עוד לפני שהתקבלה ההחלטה לא ראינו לנכון לעשות פעולה ליצור ציפיות.
אסנת נעים: הוא יגיד לי במקום בית מברזל ניתן לך בית מעץ.
אסנת נעים: אז במה לבחור, את הברזל הלא יפה.
אסנת נעים: מה זאת אומרת, אתה צריך להגיד מי שרוצה יכול לקבל, זה הסכום שהמדינה מוכנה לתת, לכו תעשו בכסף הזה מה שאתם רוצים.
מיכאל איתן: לא מה שאתם רוצים, בכפוף לתקן.
מיכאל איתן: זה צריך להיות כך וכך בטון, כך וכך ברזל.
אסנת נעים: ברור מאליו, אבל שהוא יבחר.
אסנת נעים: אתה תבוא, אתה תגיד לו אני אתן לך חלופה אחרת?
אסנת נעים: הדברים לא עובדים ככה.
זבולון אורלב: איך אתם רואים בסופו של דבר, הרי עוסקים כאן במשפחה הבודדת.
זבולון אורלב: הרשות המקומית תלביש על המועצה הבודדת, תגיד זהו, אנחנו בחרנו עבורך את הדבר הזה והזה וזה יהיה במקום כזה והזה.
זבולון אורלב: איפה התושב בעניין הזה.
חיים פוליאקוף: קודם כל הבנייה היא פעולה מורכבת, כיוון שיש היבטים מיוחדים של מיגון, יש סוגיות של ביסוס, של הסטת מערכות, שקלנו את האפשרות לתת לתושבים לבצע את העבודה בעצמם.
חיים פוליאקוף: סברנו שמבחינת יתרונות לגודל ואפשרות לבצע מהר יותר שיהיה נכון להטיל את זה על חברות הבנייה.
חיים פוליאקוף: אחת מהפעולות, וזה מוגדר במכרז, אחת מהפעולות שאנחנו מטילים על הקבלן שהוא בעצם מבצע את זה עבורנו ליצור את הדו –שיח עם התושבים, הוא חייב לקבל את ההסכמה של התושבים, אנחנו מבינים את זה, ואנחנו גם, עוד לפני שנפרסם את המכרז אנחנו מתכוונים ליצור מערך של הידברות ותקשורת.
חיים פוליאקוף: ברגע שיש אישור של המסלול, כדי להסביר איך אנחנו הולכים לפעול, כדי ליצור מוקד לטפל בדברים.
מיכאל איתן: העובדה שאומרים הוא יצטרך את ההסכמה של התושב היא בעייתית מאוד בסיטואציה שבה אנחנו נמצאים.
מיכאל איתן: כי הקבלן יבוא ויגיד טוב, אתה לא רוצה, אין בעיה, עכשיו אתה חשוף, זה אחריותך.
מיכאל איתן: הדיאלוג פה לא יהיה בכלים הוגנים.
מיכאל איתן: עכשיו הקבלן יהיה כבר נציג הממשלה באותו רגע, והוא בא עם התקציבים ועם היכולת לבנות.
מיכאל איתן: אני הייתי הולך כפי שהתושבים רוצים, בקביעת סטנדרטים, משרד הבינוי והשיכון היה צריך להקים צוות שיבדוק כל פתרון ויאשר אותו ויגיד זה פתרון מקובל, על פי סטנדרטים וכו'.
מיכאל איתן: אבל הם רוצים דרך אחרת.
מיכאל איתן: אני כן חושב שגם אם הולכים לפי השיטה שלהם הם מוכרחים ביצירת, הרי הם נותנים, כפי שהסבירו לי, מכרז לתכנון וביצוע.
מיכאל איתן: הם מוכרחים לייצר מצב שהתכנונים האלה יהיו בתאום עם התושבים.
מיכאל איתן: לא שהוא יתכנן ויבצע, הוא יגיד לתושב הנה, זה מה שיהיה.
מיכאל איתן: הוא לא ישנה את התכנון אחר כך, כי הוא עובד על אב טיפוס והוא עושה מכרז, הוא יעשה מאה אותו דבר.
מיכאל איתן: המאה אותו דבר ידפקו חלק מהאנשים, זה ברור לי.
מיכאל איתן: יכול להיות שאפשר לעשות התאמות.
30743: עד היום בנינו כבר בעוטף עזה, ביישובים זיקים, נתיב העשרה, כרם שלום ונחל עוז ארבע מאות שישים ושניים ממ"דים.
30743: זאת אומרת זה לא חדש לנו.
30743: העניין הזה מבוצע בתאום עם התושבים.
30743: אבל צריך להבין, יש לזה גודל מסויים, הגודל הוא תשעה מטר רבוע, יש לזה סטנדרטים מסויימים, שקובעים מהו עובי הקיר, מהי עובי התקרה.
30743: כלומר יש פה גמישות, אנחנו יודעים לעבוד מול התושב, אבל הגמישות הזאת תחומה בתקן מאוד ברורה.
מיכאל איתן: זה ברור, השאלה אם מה שעשיתם עם היישובים האלה הולך להיעשות בדיוק אותו הדבר עכשיו.
מיכאל איתן: כי נראה לי לפי הסיפור, בלי להיות, בלי לדעת, שזה לא הולך להיות אותה שיטה.
זבולון אורלב: אני מניח שיעיד ד"ר פוליאקוף שבעת ובעונה אחת כשאנחנו מדברים נבנים במדינת ישראל כמה אלפי ממ"דים על ידי כל מיני קבלנים על פי תקן.
זבולון אורלב: לא משרד הבינוי בונה את הדברים האלה.
זבולון אורלב: בסופו של דבר בונים את זה הקבלנים.
זבולון אורלב: ממ"דים בכל הארץ לא פיקוד העורף בונה ולא משרד השיכון בונה, בונים אנשים פרטיים.
זבולון אורלב: אני שואל אותך למה אי אפשר לשאול את התושב ולהציע לו שתי חלופות.
זבולון אורלב: חלופה אחת השיטה שלך.
זבולון אורלב: חלופה שנייה זה השיטה שלה.
זבולון אורלב: תן לתושב להחליט, האם אתה רוצה להיכנס למכרז, לרדת מכאבי הראש, לבחור קבלן, לחתום חוזה ולשלם לו ולהביא את התכנית לאישור, זו חלופה אחת.
זבולון אורלב: חלופה שנייה, יש לך כסף כך וכך, אתה חייב לבנות תשעה מטר מרובע, אגב אתה יכול לבנות שנים עשר מטר מרובע, אנחנו משלמים בשביל תשעה מטר מרובע, אתה רוצה לעשות כך וכך, זה מה שיש, אתה צריך להחתים אותנו על התכניות, הקבלן אנחנו צריכים לאשר אותו שהוא קבלן מורשה.
זבולון אורלב: למה אי אפשר להציע את שתי השיטות.
אסנת נעים: אם יש לי עכשיו כסף ואני רוצה במקום תשעה מטר.
זבולון אורלב: אבל אמרתי את זה.
זבולון אורלב: התושב רוצה לבנות, יש לו גם חמישה ילדים, הוא אומר אני לא רוצה תשעה מטר, המדינה נותנת לי תשעה מטר, אני רוצה להכפיל את זה לשמונה עשרה מטר.
חיים פוליאקוף: המתווה כרגע שהתקבל, ויכול להיות שבדיון בממשלה תתקבל החלטה אחרת, אבל הרעיון שדרך ההפעלה היא באמצעות גורמים שייבחרו במכרז, ולא כל אחד יעשה בעצמו.
חיים פוליאקוף: הסיבה לכך, אני רוצה רק להסביר, שיש עניין של ביסוס, של הסטת מערכות וכדומה.
זבולון אורלב: בישיבה מחר תשקלו גם את הבקשה שלנו לאפשר לתושבים גם מסלול אחר, להציע לתושבים שני מסלולים, תוך פיקוח.
חיים פוליאקוף: אנחנו נשקול.
חיים פוליאקוף: אני רק רוצה להסביר לך שהמדינה משקיעה כרגע בצפון היכן שהתווספו חדרי בטחון מיליוני שקלים בתיקונים בגלל התרחבות הבניין המקורי מהתוספת.
חיים פוליאקוף: אם בהמשך הדבר הזה יקרה, יחזרו אלינו.
זבולון אורלב: אני חושב שזה חשוב מאוד אם יימצא מסלול שמאפשר להם.
הראל בלינדה: גם בגלל שנאמרו פה אמירות, חלקן ככה בחצי חינוך, אני מבקש להבהיר כמה דברים.
הראל בלינדה: לגבי הנתונים התקציביים שהוצגו כאן אני רוצה להגיד שעד היום הממשלה קיבלה החלטות על כמיליארד ורבע שקלים, מאז 2005, מאז ההתנתקות.
הראל בלינדה: אני כבר מכניס גם את ההחלטה האחרונה פנימה.
הראל בלינדה: בהשקעה במיגונים ובבטחון התושבים בעוטף עזה.
הראל בלינדה: לגבי ההחלטה האחרונה, החלטה שהתקבלה על ידי ועדת השרים שצויינה פה ביום ראשון.
זבולון אורלב: כשאתה אומר את המספר הזה בעיניי הוא מספר פחות לחלוטין.
זבולון אורלב: כשאתה אומר מיליארד ורבע נבהלים מהסכום.
זבולון אורלב: בעיניי הוא סכום קטן מאוד לעומת מה שהיו צריכים להשקיע במיגון.
זבולון אורלב: מי שהחליט על התנתקות שעולה עשרה מיליארד היה צריך לקחת בחשבון שיש לזה השלכות שעולות עוד כמה מיליארדים.
זבולון אורלב: כן, זה מה שהיה צריך לקחת בחשבון.
זבולון אורלב: וכשאומרים מ-2005, יותר נכון מ-2004, ההתנתקות הוחלטה בשישי לשישי 2004, השקיעו מיליארד ורבע.
זבולון אורלב: אגב עוד לא השקיעו, כי תוריד את השלוש מאות חמישים מיליון שכרגע עוד לא נולדו, השקיעו תשע מאות מיליון במיגון בשלוש שנות תקציב.
זבולון אורלב: אתה שואל אותי, אני חושב שזו אמירה לגנאי גדול מאוד של הממשלה.
זבולון אורלב: גנאי גדול מאוד.
זבולון אורלב: אנחנו אגב יודעים כמה היינו צריכים ללחוץ כדי לפתור את הבעיה של מיגון בתי הספר, ואחרי זה להוסיף את המעונות.
הראל בלינדה: לגבי ההחלטה האחרונה שהתקבלה, החלטנו לגבש, להציע לממשלה מקורות על מנת שאפשר יהיה להציג את ההצעה להחלטת הממשלה ביום ראשון הקרוב, על פי סיכום ראש הממשלה, אני קורא מהסיכום הכוונה היא להביא את ההמלצה לאישור הממשלה בישיבתה ביום א' הקרוב, עשרים וארבע לשני 2008.
הראל בלינדה: אנחנו נציע לממשלה הצעה למקורות.
הראל בלינדה: אנחנו נעמוד על כך שהממשלה בכל מקרה תסמן מקורות למימון ההחלטה.
זבולון אורלב: אתה יכול לומר לנו מה המקורות שאתם הולכים לסמן?
הראל בלינדה: אני לא יכול לומר מה ההצעה שלנו כיוון שהיא עוד לא גובשה.
הראל בלינדה: כמו שנאמר, הונחינו כך לפני יומיים, אתמול בערב היתה אכן ישיבה אצל הממונה על התקציבים, עם מנכ"ל משרד השיכון, עם נציגי פיקוד העורף ומשרד הבטחון וגם נציגי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
הראל בלינדה: אני לא יכול לומר מה תהיה ההמלצה שלנו.
הראל בלינדה: אני בודאי ובודאי לא יכול לומר מה תהיה החלטת הממשלה לגבי המקורות.
הראל בלינדה: אבל אני יכול לומר שאנחנו נעמוד על כך שהממשלה לא תקבל החלטה על ביצוע.
זבולון אורלב: אגב מעיר לי המבקר שבהודעה של המדינה לבית המשפט העליון שהונחה בפנינו, שהוגשה אתמול בלילה, כתוב: "בכוונת ראש הממשלה להביא את הצעת ההחלטה לאישור הממשלה בהקדם האפשרי ולכל המאוחר בישיבת הממשלה שצפוייה להתקיים ביום שני לשלישי.
זבולון אורלב: במידת האפשר תובא הצעת החלטה לאישור הממשלה עוד קודם לכן כבר ביום ראשון הקרוב, עשרים ורביעי, אם כי ישיבת ממשלה זו מוקדשת לסקירת המודיעין השנתית".
הראל בלינדה: ההנחייה של ראש הממשלה היא להכין את הנושא על מנת שיהיה מוכן לעשרים ורביעי.
הראל בלינדה: יכול להיות שמסיבות כאלה ואחרות יוחלט לדחות את זה בשבוע, אינני יודע.
הראל בלינדה: אנחנו נעמוד על כך שהממשלה תסמן מקורות למימון ההחלטה הזאת, אם היא תחליט לבצע את המשימה הזאת, על מנת שהדבר הזה יתבצע.
הראל בלינדה: כי אנחנו יודעים שהחלטות שלא מסמנים להן מקורות החשש שאי אפשר יהיה לבצע אותן גדל, ואנחנו בכל מקרה נעמוד על כך שהדבר הזה יבוצע כחוק, לאחר שיסומנו מקורות ולאחר שהנושא יוסדר בועדת הכספים.
הראל בלינדה: אנחנו לא עושים תרגילים לא לועדת הכספים ולא לממשלה.
הראל בלינדה: הממשלה תסמן מקורות, אנחנו לא יודעים לעשות אבל קסמים.