GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הראל בלינדה: היא תסמן מקורות, היא תצטרך לוותר על פעולות אחרות שהיא תכננה לבצע, או לצמצם אותן, מכיוון שכך עובדת מערכת תקציבית.
הראל בלינדה: דבר אחד בא על חשבון דבר אחר.
הראל בלינדה: וגם הדבר הזה יצטרך לבוא על חשבון דברים אחרים של הממשלה, ואחר כך באישור ועדת הכספים של הכנסת נאלץ לוותר עליהם או לדחות אותם או לצמצם את הפעילות שלהם.
זבולון אורלב: אני רק רוצה להפנות את תשומת לבך שיש דין אחד לתוספת לתקציב השוטף שמעתה ואילך תצטרכו להוציא את ההוצאה הזאת, לבין הוצאות חד פעמיות, ומדובר פה בהוצאה חד פעמית.
הראל בלינדה: לכן יצטרכו לסמן מקורות חד פעמיים, בוודאי.
הראל בלינדה: אבל ההוצאה הזאת שתתפרס ב-2008 וב-2009 יצטרכו לסמן לה את המקורות בהתאם.
הראל בלינדה: אנחנו נצטרך לקבל את אישור הכנסת כמובן, עם כל המשמעויות של הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר, פתחנו את הישיבה והסברנו ואמרנו שאנחנו רואים חשיבות רבה מאוד, העיר שדרות ויישובי עוטף עזה הם היום חומת המגן על בטחונה של מדינת ישראל וככאלה חובתה של המדינה והממשלה לעשות כל דבר אפשרי על מנת להעניק להם את החוסן, את היכולת, כדי לעמוד באתגר הבטחוני, ובכלל זה במקום מרכזי יכולת המיגון של תושבים, שאין מעליהם שום כיפת ברזל כדי להתגונן בפני הקסאמים.
זבולון אורלב: אנחנו ממשיכים לדרוש, כפי שדרש דו"ח מבקר המדינה וכפי שגם פיקוד העורף הציג כבר ב-2005 לממשלה אפשרות של מיגון סביר בסטנדרטים שקובע פיקוד העורף לכלל התושבים באזורי האיום, לאו דווקא לאותם שמונת אלפים אלא לכלל האוכלוסיה שדרוש לה המיגון הזה.
זבולון אורלב: וכמובן בראש ובראשונה אנחנו מקבלים את סדרי העדיפויות שהמיגון הראשון צריך להיות מוקדש לאותם צמודי קרקע שנמצאים בשדרות וביישובי עוטף עזה.
זבולון אורלב: הדבר השלישי שאני רוצה לומר הוא, אני חושב שזה על דעת כולם, כמו כל יתר דברי הסיכום, זה ברכה לתושבים.
זבולון אורלב: ריגשתם אותנו מאוד, וחשוב מאוד שלפחות מועדת ביקורת המדינה, ממבקר המדינה, מחברי הכנסת שהשתתפו בישיבה הזאת, לומר באמת דברים מן הלב לתושבים, אנחנו יודעים להוקיר מאוד ולהעריך מאוד את היכולת שלכם לעמוד באתגרים האלה, לשאת בסבל, לשאת בסיכונים, ואנחנו מייחלים ליום שלא תצטרכו ללכת בארנקים ובכיסים שלכם עם תרופות להרגעה.
זבולון אורלב: אנחנו גם רשמנו לפנינו שיש בעיה של בעלי עסקים, אנחנו נמתין להחלטת הבג"צ ועל פי זה נקבע ונסכים לקיים דיון בסוגיית בעלי העסקים אם וכאשר הבעייה לא תיפתר בבג"צ.
זבולון אורלב: אנחנו רשמנו לפנינו את ההחלטה של צוות השרים מיום ראשון השבעה עשר בפברואר, רשמנו לפנינו גם את ההודעה של פיקוד העורף, של משרד האוצר, גם את דרכי הביצוע של משרד הבינוי והשיכון בסוגייה הזאת.
זבולון אורלב: אנחנו נמשיך לעקוב מפני שעל פי ההבטחות הקודמות, כלומר יש לנו ניסיון רע מאוד עם הבטחות והתחייבויות קודמות, שניתנו גם פה בועדה, כמו ההבטחה למאתיים חדרי בטחון כהתחלה ב-2007, שלא מומשה, וכמו התחייבות ראש הממשלה בינואר וראשי המועצות האזוריות, וכמו התחייבות מנכ"ל משרד ראש הממשלה שלא קויימה.
זבולון אורלב: מאחר ויש לנו ניסיון רע ומר עם התחייבויות הממשלה למיגון שדרות ויישובי עוטף עזה אנחנו נקיים מעקב צמוד אחר ההחלטה הזאת.
זבולון אורלב: וכן גם אנחנו מבקשים שההחלטות למיגון יכללו גם את מכללת ספיר ואת ישיבת ההסדר.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים ממשרד הבינוי והשיכון שיהיה מופקד על הביצוע של ההחלטה לשקול את שתי ההצעות שלנו, אלף לאפשר מסלול לתושבים לבנות בעצמם את חדרי המיגון ולפרסם את ההליך על מנת לפרסם כבר את המכרזים עוד טרם קבלת האישור התקציבי, בכפוף לאישור החשב הכללי של האוצר, שהוא המורשה בעניין הזה.
זבולון אורלב: והדבר האחרון, בהידברות מוקדמת עם מבקר המדינה אנחנו מבקשים, לקיים דו"ח מעקב מיוחד גם בסוגיית מיגון מוסדות החינוך אבל גם בסוגיית מיגון הבתים.
זבולון אורלב: בישיבת המעקב הבאה שאנחנו נקיים אני מבטיח לכם שאנחנו נזמין כדין גם את ראש הממשלה, כיוון שתוך כדי הישיבה גם משרד מבקר המדינה וגם אנחנו נוכחנו שמשרד ראש הממשלה הוא מבוקר בדו"ח הזה, ואין שום סיבה שהוא לא ישתתף ויישיר מבט גם לתושבים בשדרות ויענה להם בצורה ברורה לאור היום, ולא באיזה שהם ביקורים חטופים.
מיכאל איתן: רציתי שתשלב בהחלטות שאנחנו מקבלים באיזה מקום שייראה לך את המשפט הבא: וכל זאת מבלי להפחית כהוא זה מעוצמת תביעתנו מהממשלה לפעול להפסקת הירי וההפגזות כמתחייב מאחריותה לבטחון המדינה ואזרחיה.
זבולון אורלב: אני מקבל את זה בלב שלם.
זבולון אורלב: בדרישה שלנו לבינוי, מר פוליאקוב, וגם לאוצר, אנחנו דורשים שחלק מהחלטות הביצוע של הממשלה שדובר בה עכשיו יהיה גם כלול החזר לאותם תושבים שעשו את מלאכת הממשלה בעצמם, ושלא יצא שמי שרצה להגן על עצמו והוציא מכספו יהיה מקופח.
זבולון אורלב: שאותו דין יחול גם עליהם, לרבות ההחזרים.
זבולון אורלב: על סדר היום דו"ח מבקר המדינה 58א' בסוגיית שילוב חיילי עתודה אקדמית בצה"ל.
זבולון אורלב: כל אחד יודע שהעתודה האקדמית נועדה להבטיח כוח אדם איכותי ומקצועי לצה"ל, שפירושו ששירותו יידחה כדי לאפשר לו לרכוש השכלה אקדמית, בעיקר באותם תחומים שצה"ל מעוניין בהם.
זבולון אורלב: הדוגמא האופיינית ביותר זה רפואה, שבו ברור לחלוטין שצה"ל זקוק למקצוע זה וכדי להבטיח את כמות הרופאים שצה"ל זקוק להם, צריך להפעיל את התוכנית של העתודה האקדמית.
זבולון אורלב: בדרך כלל אלה שהולכים לעתודה אקדמית הם התלמידים היותר איכותיים, התלמידים היותר מוכשרים, התלמידים היותר טובים, כך צה"ל לא רק שהוא יכול להבטיח את מילוי הצרכים במקצועות השונים, אלא הוא גם מקבל את החומר, ואת כוח האדם אולי האיכותי ביותר האפשרי לנושא הזה.
זבולון אורלב: אני זוכר תקופות שבו היתה תמיד תחרות, והיה מאוד יוקרתי להיכנס לתוכניות העתודה האקדמית.
זבולון אורלב: על כל פנים הדו"ח מצא ליקויים, ועוד אנחנו מבינים שהנושא הזה הוא באחריות אמ"ש, אם כי גם אג"ת, וזאת אנו מבינים מתוך הדו"ח גם הוא אחראי לעניין הזה.
זבולון אורלב: אני גם יודע מתוך הדו"ח שנציב קבילות החיילים טיפל בסוגייה הזאת בשנת 2000.
חיים לשם: בחודשים אוקטובר 2006 עד מאי 2007 בדק משרד מבקר המדינה את שילוב בוגרי העתודה האקדמית בצה"ל.
חיים לשם: בשנים 1997 עד 2006 התחילו את לימודיהם כתשע מאות עתודאים בממוצע בכל שנה.
חיים לשם: בינואר 2007 שירתו בצה"ל כארבעת אלפים מאתיים קצינים וחיילים בשירות חובה, ובשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לאחר שלמדו במסגרת העתודה האקדמית.
חיים לשם: בראיית צה"ל מסלול העתודה האקדמית הוא אחד המסלולים המרכזיים והחשובים בצה"ל.
חיים לשם: הוא מגייס אליו את מיטב הנוער ומכשירם באקדמיה לתפקידים מקצועיים, ובוגרי המסלול משרתים בצה"ל כמובילים מקצועיים בתחומם.
חיים לשם: העתודאים תורמים רבות לסמכויות השונות שבהן הם משובצים.
חיים לשם: אגף משאבי אנוש משקיע מאמץ בטיפול בעתודאים במסגרת לימודיהם ובמסגרת שירותם הצבאי.
חיים לשם: עם זאת ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בטיפול בעתודאים בשירותם הצבאי, ומתבטאים בעיקר בכך שלא בוצע מיפוי מפורט של התפקידים המיועדים לעתודאים ועיגונם בתקנים.
זבולון אורלב: מה הפירוש לא נערך מיפוי?
זבולון אורלב: אין מפה לאיזה מקצועות צה"ל צריך את העתודאים?
חיים לשם: צרכים מדוייקים ועיגונם בתקנים, שזה לא פחות חשוב.
חיים לשם: הבעיה היתה שזה לא מעוגן בתקן.
זבולון אורלב: לא מעוגן בתקן פירושו של דבר שצה"ל אומר אני צריך, לצורך העניין, עשרים מהנדסי חשמל, אבל בפועל אין בצה"ל תקן לשיבוץ עשרים מהנדסי חשמל?
זבולון אורלב: זה ההבדל בין צורך לתקן?
ציקי סלע: אני חושב שהמושגים פשוט מתחברים לשפה הצבאית ולכן זה דורש הבהרה.
ציקי סלע: כשהמבקר אומר לא מעוגנים בתקנים, זאת אומרת ששיטת הניהול של תקנים בצבא היא, שאגף התכנון של הצבא קובע כמה תקנים כל גוף צריך, על פי מדדים מקצועיים, לצורך הדוגמא מהנדסי חשמל, הוא קובע שצריך x מהנדסי חשמל בזרוע יבשה.
ציקי סלע: לאחר מכן הוא נותן לזרוע יבשה להחליט איפה יהיו מהנדסי החשמל.
ציקי סלע: לזה מתכוון המבקר, שאין תקן צבוע מראש איפה יהיה מהנדס החשמל אלא זרוע יבשה היא סוברנית להחליט מעת לעת איפה יהיו מהנדסי החשמל, והיא לא נדרשת לבוא למטה הכללי לאשר את זה מחדש.
ציקי סלע: יש לה מסגרת של עשרים, איפה יהיו העשרים, באילו יחידות.
חיים לשם: ובכך שמאפייני התקן בחלק מהתקנים שבהם מוצבים עתודאים אינם משקפים את מאפייני התפקידים שאותם ממלאים העתודאים, ובהעדר פיקוח ראוי של הסמכויות ושל אגף משאבי אנוש על מיצויים המקצועי של העתודאים.
חיים לשם: להלן פירוט נוסף של הממצאים: 1.
חיים לשם: בשנת 2002 אושרה תוכנית רב שנתית בנושא העתודה האקדמית שקבעה את שיא העתודאים בשירות חובה בכל סמכות ושימשה עד לתקופת הביקורת כלי עבודה מרכזי באגף התכנון ובאגף משאבי אנוש בכל הנוגע לתכנון איושם של העתודאים בצה"ל.
חיים לשם: נמצא כי בשנים 2005 ו-2006 היו עודפים ניכרים בעתודאים בהשוואה לשיאים שנקבעו בתוכנית הרב שנתית.
זבולון אורלב: מה הפירוש עודפים?
זבולון אורלב: הלא אם צה"ל איפשר ל- X אנשים להיכנס למסלול עתודאים אז מה פירוש שיש עודף עתודאים, עודף עתודאים מול מה?
חיים לשם: מול התוכנית הרב שנתית שנקבעה ב-2002 נקבעה תקרה שנתית של עתודאים.
זבולון אורלב: כלומר התוכנית קבעה שבשנת 2004 יהיו אלף עתודאים ובפועל היו אלף חמש מאות עתודאים?
חיים לשם: אמת.
חיים לשם: 2.
חיים לשם: במהלך הכנת התוכנית הרב שנתית האמורה מופו התפקידים שבהם יוצבו עתודאים, אך תפקידים אלה לא עוגנו ככלל בתקנים כדי להבטיח את ביצועם המקצועי המיטבי של עתודאים בשירות בצה"ל.
חיים לשם: למשל בזרוע יבשה מצאנו שמשובצים מתמטיקאים בלי תקן.
חיים לשם: עתודאי מתמטיקאי, בלי שהוא יושב על תקן, ואנחנו טוענים שאם הוא יושב שלא על תקן יש חשש שלא ימוצה בצורה מיטבית.
זבולון אורלב: יכול להיות שהבעיה פה היא לא ברמות הגבוהות אלא בתוך המסגרת.
חיים לשם: בתוך הסמכות.
זבולון אורלב: מי אמור לפקח על כך?
חיים לשם: אמ"ש, אבל באופן עקרוני אמ"ש ביזר את העניין הזה לסמכויות.
ציקי סלע: רק לעובדות, יש שתי רמות של בקרה.
ציקי סלע: חלוקת התקנים הבקרה היא של אג"ת, כמו שתיארת, אגף התכנון, נתייחס גם לעניין הזה למה זה בוזר ומה אנחנו עושים בעניין הזה לאור הביקורת ובכלל.
ציקי סלע: לגבי הפיקוח, יש פיקוח נוסף שהוא לא דרך התקנים, הוא הוצג למבקר, והוא תפקידו של אגף משאבי אנוש על ידי המינהל הטכנולוגי לראות שאנשים עובדים במקצוע.
ציקי סלע: ועל זה אנחנו מפקחים דרך התקנים.
חיים לשם: זהו פיקוח באמצעות חריגים, הוא לא פיקוח יזום שלכם.
חיים לשם: אם מתלוננים אז אתם בודקים את התלונות.
יאיר גולדברג: בתקופת הביקורת לא היה פיקוח יזום.
יאיר גולדברג: היה פיקוח באמצעות מקרים שהגיעו אל אמ"ש כתוצאה מתלונות של עתודאים.
חיים לשם: משרד מבקר המדינה השווה במספר סמכויות בין התפקידים של כמאתיים ארבעים עתודאים שנבחרו באופן מקרי לבין התקנים שבהם הם הוצבו ונמצא כי חמישים ושמונה מהם, כעשרים וארבעה אחוז, ממלאים תפקידים שלא נקבעו להם תקנים.
חיים לשם: מצב כזה עלול לפגוע במיצויים המקצועי של עתודאים אלה, נתתי את הדוגמא של המתמטיקאים.
חיים לשם: 4.
חיים לשם: חוסר שביעות הרצון של העתודאים משירותם הצבאי על רקע מיצויים המקצועי צוין בדו"ח השנתי של נציב קבילות החיילים משנת 2000 וממחקרים שערך המרכז למדעי התנהגות באגף משאבי אנוש בשנים 2004 ו-2005.
חיים לשם: נמצא כי הסמכויות שעליהן מוטלת האחריות למיצוי המקצועי של העתודאים אינן מקיימות פיקוח ראוי בעניין שיבוץ עתודאים בתפקידים ובתקנים בהתאם להשכלתם.
חיים לשם: אגף משאבי אנוש עצמו אינו מקיים בעניין זה מטעמו פיקוח יזום עליהם.
חיים לשם: 5.
חיים לשם: לפי מדיניות אגף משאבי אנוש על כשמונים עד תשעים אחוז מהעתודאים עליהם לעבור קורס קצינים.
חיים לשם: כאלף שבע מאות מבין ארבעת אלפים מאתיים העתודאים, כארבעים אחוז ששירתו בצה"ל בינואר 2007 בשירות חובה, או בשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לא הוסמכו לקצונה.
חיים לשם: וכך לא מומשה במלואה המדיניות שנקבעה ונפגע מיצוי הפוטנציאל משילוב של תרומתו המקצועית של העתודאי בעקבות רכישת השכלה אקדמית ושל תרומתו בעקבות הכשרתו והסמכתו כקצין.
חיים לשם: 6.
חיים לשם: לפי נתוני מחלקת הסגל באגף משאבי אנוש מנובמבר 2006 כשלושים אחוז מכלל העתודאים ששירתו בצה"ל לא השלימו תואר ראשון או שלא העבירו את פרטיו כדי שיוזנו לרישומי המחשב של צה"ל.
זבולון אורלב: אז איך הם בעתודה אקדמית?
חיים לשם: אתה שואל איך הם משובצים בצבא?
ציקי סלע: קודם כל בואו נזכור שאנחנו מדברים באנשים ובישראלים, לצורך זה אני אסביר לך גם את התהליך וגם את העובדות.
ציקי סלע: מה שהמבקר מתאר זה אנשים שחסר להם עוד קורס אחד, שני קורסים.
ציקי סלע: זה קורה כי הישראלי רוצה למשוך עוד טיפה בלימודים, לאחרי הגיוס או לצבא, והוא מדבר על קורס או שניים שחסרים לו ולכן אין לו את הדיפלומה הפורמלית.
חיים לשם: מספר ניכר של עתודאים הרשומים כחסרי תעודה מחייב את אגף משאבי אנוש והסמכויות לבדוק את הסיבות לכך ולפעול לצמצום התופעה.
חיים לשם: 7.
חיים לשם: תוכנית זו מיועדת לצמצום פערים בחברה בישראל באמצעות הקניית השכלה אקדמית בקרב תלמידים מוכשרים החיים ביישובי הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית של מדינת ישראל.
חיים לשם: חלק מתוכנית זו תופעל בצה"ל במסגרת העתודה האקדמית באמצעות מינהלת מיוחדת בחיל המודיעין ובפיקוח ובקרה של אגף משאבי אנוש.
חיים לשם: המינהלת מעניקה סיוע כלכלי לעתודאים הזקוקים לכך.
חיים לשם: המינהלת קבעה מבחנים להענקת סיוע כלכלי לעתודאים על בסיס מצבם הסוציו-אקונומי ומידרג של יישובים בסדר עדיפות יורד.
חיים לשם: יישובים המדורגים בדירוג א' פלוס, שתושביהם הם הזקוקים ביותר לסיוע כלכלי.
חיים לשם: יישובים בדירוג א' הזקוקים במידה פחותה לסיוע כלכלי ויישובים בדירוג ב' שתושביהם זקוקים במידה הפחותה משתי הדרגות הקודמות לסיוע זה.
חיים לשם: בתחילת שנת הלימודים תשס"ז אוקטובר 2006 צורפו עתודאים לתוכנית עתידית במידרג שונה מזה שנקבע.
חיים לשם: כארבעים ושמונה אחוז מהם היו מיישובים בדירוג ב' בשעה שרק שלושים אחוז היו מיישובים בדירוג א' פלוס או מדירוג א' שהעתודאים שלהם הם הזקוקים ביותר לסיוע כלכלי.
זבולון אורלב: מי סיווג את היישובים למידרג?
ליאור פרלמן: הבסיס הוא המידרג של האשכולות, ביחד עם מספר האקדמאים שמגיעים מאותם יישובים למסלולים השונים.
חיים לשם: לדעת משרד מבקר המדינה נוכח נתונים אלה ראוי שאגף משאבי אנוש יקיים פיקוח ובקרה על תוכנית עתידים בתחום זה כדי לבחון את מיצוי הפוטנציאל של עתודאים מהיישובים בדירוג א' פלוס וא', נוכח חשיבותו של מסלול העתודה האקדמית.
חיים לשם: כדי להפיק את התועלת המירבית מבוגריו ראוי שצה"ל יערוך מיפוי מפורט של התפקידים המיועדים לעתודאים ויעגן תפקידים אלה בתקנים שישקפו את הצרכים של צה"ל בעתודאים.
חיים לשם: מיפוי כזה, צריך לשמש בסיס לכל שיא של עתודאים שייקבע בצה"ל, כמו כן ראוי להעניק סדרי פיקוח הדוקים על מיצויים המקצועי של העתודאים הן בסמכויות והן על ידי אגף משאבי אנוש כדי למצותם מקצועית באופן מיטבי.
זבולון אורלב: אני חושב שהנקודות הן מאוד ברורות וחדות, ושאתם תתייחסו נושא נושא.
זבולון אורלב: כהרגלנו עיקר הדיון שלנו זה הפקת הלקחים, תיקון הליקויים, איך הדברים האלה מתקדמים.
23591: אני מבקש לא לדבר בוועדה.
23591: אתה האשמת אותי שאני מזלזל בהוראות הכנסת ומצפצף עליהם.
23591: אני ביקשתי לבדוק את זה, לא קיבלתי תשובה, פניתי לפרקליט הצבאי הראשי, קיבלתי תשובה שהוא לא מכיר בשום הוראת כנסת שאני זילזלתי בה או החלטת כנסת.
23591: אני חושב שאו שאני אדע במה אני מזלזל ואם לא אז ערך של המלים שלי בכנסת נראה לי קצת בעייתי.
23591: כקצין בצבא באתי לפה, אנשים שלי יעשו את העבודה.
23591: אני באופן אישי עד שאני לא אדע על איזה החלטות של כנסת אני מצפצף אני מבקש לחסוך ממני את הסיכון שייאמרו עלי עוד פעם דברים כאלה.
זבולון אורלב: הויכוח בינינו לא קשור לעבודת ועדת ביקורת המדינה.
23591: זה לא ויכוח, אני קצין בצבא.
זבולון אורלב: אני אמרתי את מה שאמרתי באשר למידע שהובא לידי בהתייחסות לגיוסם של בחורי ישיבות ההסדר, להחלטתך על אי גיוסם של בחורי ישיבות ההסדר לגולני וצנחנים, אני סברתי, ואני סובר גם היום, שועדת חוץ ובטחון קיבלה החלטה ברורה מאוד בעניין הזה וגם שר הבטחון הודיע שם.
זבולון אורלב: אני חושב שפעלת שלא כראוי בסוגייה הזאת.
זבולון אורלב: אני לא חושב שהויכוח הזה צריך להתברר כאן.
זבולון אורלב: יש ועדת אתיקה של הכנסת, אם האלוף חושב שדבריי היו לא ראויים אתה מוזמן לפנות לועדת האתיקה שתבדוק את התלונה הזאת, היא תזמין אותך, היא תזמין אותי, אני עדיין עומד על דבריי, ואני לא חושב שאתה רשאי עכשיו להימנע מלדווח לועדת ביקורת המדינה, שהיא ועדה סטטוטורית ואתה מוזמן פה על פי חוק, אני לא חושב שאתה רשאי להימנע מלדווח לועדה על התייחסותך לדו"ח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אני מציע את הויכוח הזה לעשות במישור אחר, במקום אחר, שם אני אומר את דבריי אולי יותר בחריפות מאשר בעדינות כאן בועדת ביקורת המדינה ואני מציע שבכל זאת תמלא את חובתך על פי חוק ותתייחס לדו"ח מבקר המדינה, כי כך החוק מחייב אותך.
23591: יש לי קצינים בצבא, ולכל אחד יש את התפקיד שלו.
23591: אני אנסה כמה שפחות להתייחס עד שאני לא אדע על איזה הוראת כנסת אני מצפצף, אני מתכוון לעמוד בכל החובות שלי כאזרח, כקצין, לכבד את הכנסת ולכבד גם אותך כיושב ראש.
זבולון אורלב: הבהרתי לך.
23591: גם אני הבהרתי, אם תגיד לי שאני חורג מהסמכות שלי או מהחובות אז אני אעמוד בזה.
זבולון אורלב: האלוף אלעזר, זה לא קשור כרגע לדו"ח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אני חושב שפעלת שלא כראוי בסוגיית גיוס בני ישיבות שקשורה להחלטה של ועדת חוץ ובטחון, זה לא קשור לועדת ביקורת המדינה.
זבולון אורלב: חובתך, חובתו של כל מי שהדו"ח מתייחס אליו להתייצב בפני הוועדה ולהופיע בפניה, והמחוקק קבע את הדבר הזה לא כדי שמישהו יבוא לכאן בגלל ויכוח אחר ויימנע.
זבולון אורלב: ולכן אני מחייב אותך, בתוקף סמכותי, למסור את התייחסותך לדו"ח באופן ישיר.
23591: בהמלצת המבקר נמצא כי בשנים 2005-2006 היו עודפים ניכרים בעתודאים בהשוואה לשיאים שנקבעו בתר"ש עתודאיםב- 2002 שפגעו במיצויים המקצועי המיטבי.
23591: יוצא שהתוכנית אינה ממלאת את ייעודה כתוכנית לאיוש עתודאים בהתאם לצרכיהם.
23591: אין לקשור בין העודפים לבין יעילות הכלי.
23591: יחד עם זאת גם את התר"ש המבוצע השנה לוקח בחשבון את סיכום המכסות מול מוסדות הלימוד.
23591: מבחינת הסטטוס התר"ש החל בהורדת אג"ת ואמ"ש צפוי להסתיים ביוני 2008.
23591: בקשר להערה להצבת העתודאים, התפקידים שבהם הוצבו העתודאים מופו אך לא עוגנו בתקנים, כמו שהסביר פה אל"מ ציקי סל"ע, נמצא כי בשנתיים האחרונות הוצבו עתודאים לא תמיד לפי תוצאות המיפוי.
23591: סמכויות התקינה בוזרו לגופים, לכן לא היתה בקרה ברמת השורה.
23591: נכון למסד מנגנון בקרה עם סיום התר"ש הנוכחי, בסיום התר"ש ימופו השורות הרלוונטיות ויעוגנו בהתאם.
זבולון אורלב: אז בתר"ש הבא שמתחיל בשנת 2007?
23591: אנחנו התחלנו למפות אותו.
23591: יהיה את הביזור, אבל יהיה פיקוח על הביזור.
ציקי סלע: הוא מפקח על כל תנועה.
ציקי סלע: הסמכות תצביע על התקנים הספציפיים ומרגע שהיא תרצה להזיז מתקן לתקן היא תקבל את האישור.
ציקי סלע: הסמכות שלה תישאר אבל היא תקבל אישור לתנועה של התקן.
ציקי סלע: גם לגבי הסעיף הקודם אני רוצה להסביר, או אולי לפני זה בכלל לפתוח שקודם כל אנחנו מאוד מברכים על הביקורת, מבחינתי, כי כמו תמיד זה נתן לנו שיקוף, אפילו הסעיפים שעולים פה הם פחות ממה שאנחנו מטפלים בעקבות הביקורת הזאת.
ציקי סלע: בנוסף על תפקידה עליה להתמקד בטיפול הכולל בכל הליקויים, לאו דווקא בראייה של אמ"ש אלא בראייה הצה"לית הכוללת.
ציקי סלע: בהתייחס לסעיף הקודם שראש אמ"ש דיבר עליו, צריך להבין שכשאנחנו עושים תר"ש אנחנו מדברים על תר"ש שמנסה לחזות צרכים של הצבא, שהוא ארגון מאוד מאוד דינמי, לטווח של שבע, שמונה שנים קדימה, ואני מכניס את עתודאים ללימודים בטווח שהם לומדים בין ארבע לשבע שנים, תלוי באיזה מקצוע.
ציקי סלע: שהיכולת למצוא הלימה מלאה בין התקנים לבין היציאה ללימודים היא לא בהכרח קיימת, מה שגם היציאה ללימודים היא פונקציה של יכולת להתקבל לעתודה, כמו שאמרת, שזה לא תמיד לפי הצרכים שלי.
ציקי סלע: ולכן אותה תופעה שדיבר עליה המבקר היא תופעה חד פעמית של שנתיים, לדעתי אגב בהיסטוריה של צה"ל, 2005-2006, היה עודף עתודאים, מעבר לצרכים לכאורה.
ציקי סלע: כי אותו תר"ש שהיה בנקודת הייחוס הרלוונטית צפה צרכים מאוד גדולים, רק שלצבא לא היה כוח אדם להשקיע בתר"ש הזה.
ציקי סלע: הוא אמר אני צריך, אני לא אפרסם תקנים כי אני מעדיף את התקנים בדברים אחרים.
ציקי סלע: ולכן אנחנו הוצאנו ללימודים בראייה של התר"ש המתוכנן, יותר לכאורה ממה שצריך.
ציקי סלע: אחרי חמש שנים מצאנו את עצמנו עם עודף עתודאים.
זבולון אורלב: איך אתה מבטיח שבעתיד זה לא יקרה?
ציקי סלע: אני עושה מאמץ עילאי ליצור הלימה בין המרכיבים המורכבים האלה של המטריצה.
ציקי סלע: יציאה של חמש שנים לפני שאני משבץ את הבנאדם בכלל, ותר"ש שמנסה לחזות שבע שנים קדימה.
ציקי סלע: אני מוכרח לציין גם שכשמתאר פה המבקר, עודף, זה עודף טכני.
ציקי סלע: ההתנצלות היא על העודף טכני.
ציקי סלע: כי הוא בודק, אין תקן, זה עודף.
ציקי סלע: אני מוודא, במנגנון שלי, שגם אותו אחד שנקרא עודף, ואני גם מצליח בתשעים ותשעה אחוז מהמקרים, העיסוק שלו דה פקטו הוא במקצוע.
ציקי סלע: כי היה לי צורך במקור, רק לא היה לי את היכולת לפרסם תקן בראייה הכוללת של צרכי הצבא.
ציקי סלע: אז אני מחפש את הנישה שאין בה כרגע תקן, אבל בינתיים הוא עושה עבודה מקצועית לעילא ולעילא, ואם הוא לא עושה, הוא מתלונן או שאני בודק בדרכים אחרות.
זבולון אורלב: איך אתה יכול לשבץ אם אין תקן?
ציקי סלע: ברגע שחוזר עתודאי בוגר עתודה כמהנדס, אני לא אקח אותו אחרי ארבע שנות לימודי הנדסה ואשבץ אותו במשהו שהוא לא במקצוע שהוא למד.
ציקי סלע: זה לא יהיה הגון כלפי הפרט, זה גם יהיה בזבוז בראיית משאבי צה"ל, כי צה"ל גם משקיע הרבה בלימודים האלה, שכר לימוד, יש הרבה דברים שאנחנו משקיעים בו במהלך הלימודים.
ציקי סלע: אז גם אם אין תקן אני סורק את הצבא לחפש איפה רציתי שיהיה תקן.
ציקי סלע: ברגע שאני שם עכשיו עתודאי במקום אחר חסר משהו באיזה שהוא מקצוע יותר פשוט שהצבא תיעדף אותו בסדרי העדיפויות שלו.
ציקי סלע: אני מעדיף לשמור פער במקצוע ההוא באיזה שהוא מקום ולחפש את המקום שהעתודאי הזה יהיה הכי אפקטיבי, על אף שפורמלית אין שם תקן ברמה הטכנית.
23591: בנוגע לפיקוח הצבת העתודאים נמצא כי הסמכויות שעליהן מוטלת האחריות למיצויין המקצועי של העתודאי אינן מקיימות פיקוח ראוי בעניין שיבוץ עתודאים בתפקידים ובתקנים בהתאם להשכלתם, עובדה אשר גורמת לחוסר שביעות רצון אצל העתודאים משירותם הצבאי.
23591: אמ"ש עצמו אינו מקיים פיקוח יזום בעניין זה, אלה ממצאי המבקר נבחנת הצעה לצביעת כלל התקנים בתום התר"ש ולבצע בקרה מולם ברמת השיבוץ, כל שינוי בתקינה יחייב אישור אמ"ש ומנחה מקצועי רלוונטי.
23591: נוהל המדגיש את חשיבות השיבוץ במקצוע.
זבולון אורלב: מה הבעיה כן להחליט שהתקן צבוע עד הסוף?
זבולון אורלב: למה היא רק נבחנת?
ציקי סלע: הסברתי ליושב ראש ששיטת הניהול של הצבא היא מבוזרת, מכיוון שהצבא ארגון מאוד גדול, מטה כללי אג"ת נותן סלים שונים של תקנים לפי מאפייני התקן.
ציקי סלע: סל של לוחמים, סל של טכני, הרבה מאוד סלים.
זבולון אורלב: כסף זה עניין אחר לפי דעתי.
זבולון אורלב: בוא ניקח שוב את עניין מהנדסי החשמל, שאג"ת קבע שחילות השדה צריכים x מהנדסי חשמל אז הם קבעו את זה על סמך משהו.
זבולון אורלב: הם לא קבעו ככה באוויר.
זבולון אורלב: הם בחנו את התפקודים ואמרו שמה, פה צריך, סך הכל תשע עשרה.
זבולון אורלב: למה כשבאים להקצות אומרים שמע, עכשיו לא צריך פה, קחו תשע עשרה תעשו עם זה מה שאתם רוצים.
ציקי סלע: התהליך הוא כדלקמן, ניקח משהו שהוא יותר מובחן לצורך העניין ואז זה יהיה פשוט.
ציקי סלע: רופאים לדוגמא.
זבולון אורלב: רופאים זה פחות בעיה.
ציקי סלע: אז נישאר עם מהנדסים.
ציקי סלע: אני אסביר את התהליך.
ציקי סלע: לצורך העניין מהנדסי חשמל ניצמד לדוגמא שלך.
ציקי סלע: המנחה המקצועי למהנדסי חשמל בצבא הוא קצין חימוש ראשי.
ציקי סלע: הולך קצין חימוש ראשי מול הזרועות, לזרועות יש את הסמכות לבקש ממנו תקנים של מהנדסי חשמל.
ציקי סלע: הוא אומר לו עכשיו זרוע יבשה אני מצביע על חמישים תקנים שאני צריך.
ציקי סלע: הולך קצין חימוש ראשי וקובע שמקצועית צריך את החמישים תקנים האלה.
ציקי סלע: צובע תקן אחרי תקן ומשאיר את החמישים תקנים האלה.
ציקי סלע: צוברים ככה מכל הזרועות, מגיעים למאתיים מהנדסי חשמל שצריך בצבא, מאובחן, פר תפקיד, פר משימה, עם האזהרה שאמר פה ראש אמ"ש שגם אני אמרתי מקודם, מאובחן לטווח של עשר שנים קדימה בעצם, לנסות לחזות מה אנחנו נצטרך.
ציקי סלע: הגיעו למאתיים.
ציקי סלע: עכשיו הולכים לבעל הבית של התקנים בצבא, אג"ת, שאחראי על כלל חיילי החובה.
ציקי סלע: אומר אני נורא מצטער, במהנדסי חשמל אני כמטה כללי יודע להקצות לצבא מאה, כי אלה היכולות של הצבא.
ציקי סלע: כי אני צריך עוד מאה במקום מהנדסי חשמל לוחמים.
ציקי סלע: אלה סדרי העדיפויות של הצבא.
ציקי סלע: ואז בשיטת הניהול היום, ועל זה דיבר ראש אמ"ש שאנחנו בוחנים שינוי, מה אומר אז אג"ת, אני לוקח את המאה ואני קובע.
ציקי סלע: זרוע יבשה שהיו מתוכננים בה חמישים, אני נותן לה עשרים.
ציקי סלע: עכשיו מתוך החמישים של קצין חימוש צבא זרוע יבשה בוחרת לעצמה בסדרי העדיפויות שלה כזרוע איזה עשרים היא צובעת.
ציקי סלע: אגב פה מדברים על עתודאים בחובה, יכול להיות שהזרוע תגיד או.
ציקי סלע: קיי, השלושים הנוספים נורא חשובים לי, מסל הקבע שהוא נתן לי, ואת סל הקבע הוא נותן לו כמוצר.
ציקי סלע: זה הדינמיקה, הכל לטווחים נורא נורא רחוקים, והתר"ש כמו שנאמר פה בוצע ב-2002 לאחרונה.
ציקי סלע: תר"ש זה אבחון תקן תקן של קצין חימוש ראשי.
זבולון אורלב: אתה רואה שהשיטה הנוכחית הביאה לתוצאות שהן חופשות פערים.
זבולון אורלב: אם אתה משאיר את השיטה הנוכחית צריך לדעת לצמצם את הפערים האלה.
ציקי סלע: התייחס פה ראש אמ"ש שאנחנו עכשיו עושים תר"ש חדש, בלי שום קשר לביקורת, כי זה הזמן שמתוכנן תר"ש חדש, ונסיים אותו תוך חצי שנה.
ציקי סלע: אנחנו נתייחס גם לסוגייה איך מבקרים על צביעת התקן בתוך התר"ש, למרות שזה שונה מכל כללי התקינה של הצבא.
ציקי סלע: אבל אנחנו ניתן את סדרי העדיפויות השונים בגלל ההערה של המבקר.
ציקי סלע: אבל יש עוד מנגנון שבנינו אותו כבר ב-2003.
ציקי סלע: אני לא יודע למה הוא לא התייחס אליו, זכותו כמובן להחליט אם הוא מתייחס או לא.
ציקי סלע: כל עתודאי שמשובץ היום ליחידה נדרש על ידינו, מטה כללי אמ"ש, תוך חודש וחצי מיום ההצבה שלו, למלא דו"ח מפורט שבו הוא מציין, והוא חותם והמפקד חותם, האם העיסוק שהוא מבצע הוא עיסוק במקצוע וכו'.
ציקי סלע: זה עדיין סוג של איבחון.
ציקי סלע: העתודאי אומר, המפקד מדווח שהתקן שאליו הוצב העתודאי דורש את המקצוע של העתודאי.
ציקי סלע: והעתודאי מדווח שבתחושות המקצועיות שלו כמובן בתחילת הדרך הוא מזהה את התקן שדורש את המקצועיות שלו.
ציקי סלע: אני חושב שזה סוג של מנגנון סביר לבקרה, ואני מקבל את הדיווחים החריגים, או שהמפקד חושב אחרת, שזה מן הסתם מצב חריג מאוד, כי המפקד ביקש את העתודאי, או שהעתודאי מדווח אחר.
ציקי סלע: וכמו שנאמר, ובעידן של אינטרנט, יש לי אגב סר"ן שלם
ציקי סלע: של קבע, שכל תפקידו לענות לעתודאים.
ציקי סלע: הוא ענה בשנה האחרונה על שמונת אלפים פניות.
ציקי סלע: שאילתות של עתודאים שבין היתר כל עתודאי יכול לדווח לו, באינטרנט הצה"לי, און-ליין.
23591: לגבי קורס הקצינים, נאמר על ידי המבקר שעל אף שעל פי מדיניות אמ"ש על כשמונים תשעים אחוז מהעתודאים לעבור קורס קצינים ארבעים אחוז מהעתודאים ששירתו בצה"ל בינואר 2007 בשירות חובה בשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לא הוסמכו לקצונה.
23591: כנראה הפער בגין עודפים בבה"ד 1, הכוונה לעמוד ביעדים מ-2008 ואילך.
23591: תחקיר מבוצע על ידי מנת"מ, גוף שבודק אצלנו.
23591: בה"ד 12, העברנו את הנשים גם כן לבה"ד 1, למעשה את כל הכשרות הקצונה שלנו לבה"ד 1.
23591: נוצרה בעיה פיזית, גם של מקומות בבה"ד, גם של המבנה הפיקודי של הבה"ד.
23591: אנחנו מטפלים בזה, וכבר עכשיו אי המיצוי ירד.
23591: ומ-2008 מהשנה הזאת אנחנו נעמוד ביעד.
ציקי סלע: עכשיו זה כבר עשרים וחמישה אחוז, תמיד נעמוד על אזור החמישה עשר עשרים אחוז לא יוצאים בגלל שלפרט יש כל מיני בעיות ביכולת לצאת לקורס קצינים.
ציקי סלע: הפער נסגר.
זבולון אורלב: המבקר לא ביקר את המדיניות.
זבולון אורלב: הוא אמר לפי המדיניות שלכם אתם לא עומדים.
זבולון אורלב: אם אתם אומרים שאתם בתהליך תיקון וב-2008 זה יחזור לקדמותו זה בסדר גמור.
23591: לגבי השלמת התואר והדרגה, לפי הנתונים שלושים אחוז מכלל העתודאים ששירתו בצה"ל לא השלימו תואר ראשון.