GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי שרעבי: גוף שנבחר באיזה שהוא הליך של בחירות ועל סמך זה אנחנו מאפשרים לו לנהל דיאלוג.
אריה אלדד: אתה אומר שיש גופים טובים שלא נבחרו בבחירות.
אריה אלדד: ואתם מכירים בהם ומעבירים להם כספים.
יוסי שרעבי: אני לא מעביר לאף גורם בשכונה כסף, אלא רק למינהל הקהילתי.
זבולון אורלב: אתה לא מעביר למינהל הקהילתי, אתה מעביר לעמותה.
יוסי שרעבי: לעמותה שנקראת המינהל הקהילתי.
אריה אלדד: עמותה שלא היו בה בחירות ואתה אומר שהיא מצויינת והאנשים ראויים ואני מקבל את מה שאתה אומר אבל תלך עמותה חדשה לבג"צ ותשאלה, מה הקריטריונים, למה בחרת דווקא בהם ולא בנו.
יוסי שרעבי: העמותות האלה כולן הן עמותות שהן חלק מהרשת של החברה הארצית למתנ"סים.
יוסי שרעבי: יש גם מסורת, הרי אנחנו לא מתחילים מחדש, יש מינהלים שפועלים מזה שנים, מי שרוצה להשפיע שיצטרף לפעילות של המינהל הקהילתי ושינסה להשפיע מבפנים.
יוסי שרעבי: וכאן חוזרים לנושא הבחירות.
זבולון אורלב: זה לא רק נושא הבחירות, זה גם הענין של ההתאגדות המשפטית, אני מעלה בעיה שצריך לתת עליה את הדעת.
זבולון אורלב: אם זאת עמותה שהחברים בה זה ראש העירייה, מנכ"ל העירייה ומנכ"ל החברה והם הרוב אז זה ענין אחד.
יוסי שרעבי: זה החברה הירושלמית.
זבולון אורלב: מתנ"ס מקומי שרוצה להיות ברשת החברה הארצית שולטת בו באמצעות השליטה בעמותה, אם היא לא שולטת בעמותה, השליטה היא דרך השליטה בנכס אבל למינהל הקהילתי אין נכסים, לעמותה הזאת אין נכסים, מחר בבוקר יכולות לקום עשרים עמותות כאלה ולשאול מה היתרון שלו עלי.
זבולון אורלב: לא היו בחירות 15 שנה, הם לא נברו, תבוא עמותה ותתלה מודעה, אנחנו עושים בחירות בשכונה, אנחנו מתארגנים.
זבולון אורלב: עושים בחירות ומי שיבחר ירשם כמייסד העמותה ואז הם יבואו אליך ויגידו שהם מייצגים את התושבים, תעביר אלינו את הכסף, מה תעשה?
יוסי שרעבי: נכון, לכן אני אומר שבחירות זה לא משהו שאפשר לדלג עליו, אנחנו נאלץ לעשות את הבחירות, אנחנו רוצים לעשות את הבחירות.
יוסי שרעבי: חלק מהרצון שלנו לתת שירותים באמצעות המינהלים הקהילתיים זה גם לתת שירותים לאותן שכונות שיש להם ייחודיות מסויימת ועם פרופיל מסויים וגם כאן יש רגישות ומורכבות ואנחנו מנסים להגיע להידברות והבנות כדי לפרוס באופן נבון את המינהלים הקהילתיים.
זבולון אורלב: אתה בוודאי רומז למשהו שאני לא מצליח להבין.
זבולון אורלב: אתה מדבר על הערבים, אתה מדבר על החרדים.
יוסי שרעבי: לא, אני מדבר למשל על איזור כמו גבעת מרדכי.
יוסי שרעבי: גבעת מרדכי זה מקום ששמנו שם שלוחה, אנחנו מפתחים שם שירותים, יש שם ציבור עם צרכים מאוד ייחודיים, יש שם גם ציבורים אחרים ואנחנו צריכים לתת שירותים לכלל הציבורים.
זבולון אורלב: אין שם שום ציבור עם צרכים ייחודיים ששונה מקרית משה ושונה מבית וגן.
יוסי שרעבי: מקרית משה ובית וגן זה לא שונה אבל זה שונה קצת מבית הכרם ושונה קצת מרמות וממקומות אחרים ואנחנו צריכים להתאים את השירותים לשכונה הזאת.
יוסי שרעבי: למשל בבוכרים, אנחנו הולכים לבחור מנהל לבוכרים.
יוסי שרעבי: באנו עם שלושה מועמדים שכולם עמדו במבחנים ובתנאי הסף להיות מנהלי מתנ"סים, כולם ראויים וכולם מתאימים.
יוסי שרעבי: יש תנאי קבלה, אתה לא יכול להיות מנהל מתנ"ס אם לא עברת את המבחנים של החברה למתנ"סים ואת כל תהליכי המיון.
יוסי שרעבי: ברגע שנמצאת ראוי וקבילת מכתב שמודיע שנמצאת מתאים להיות מנהל מתנ"ס אתה מגיע להנהלה וההנהלה בוחרת מבין המועמדים הראויים את המועמד הנבחר.
יוסי שרעבי: זה סוברניות של ההנהלה לבחור מי המנהל שלה.
יוסי שרעבי: היו שם שלושה מועמדים, שלושתם עומדים בתנאי הסף, אחד דתי לאומי ושניים חרדיים.
יוסי שרעבי: הדתי לאומי, לדעת אנשי המקצוע, הוא המנהל הכי מתאים מבחינת הכישורים שלו.
יוסי שרעבי: ואז השכונה אמרה שהם רוצים מנהל חרדי.
יוסי שרעבי: זאת דרישה לגיטימית ואנחנו חושבים שבמקרה הזה צריך ללכת עם ההנהלה, זאת העמדה של התושבים, הם רוצים תושב שמבין את הקודים התרבותיים שלהם והצרכים שלהם ואני חושב שבמקרה הזה צריך ללכת איתם.
יוסי שרעבי: זו שכונה שכולה חרדית עם מאפיינים מאוד מסויימים.
זבולון אורלב: אם כל המועמדים עונים על הקריטריונים וכל אחד מהם יכול להיות מנהל מתנ"ס אני מסכים להחלטה הזאת.
יוסי שרעבי: יש מקומות שהזהות של השכונה עדיין מטושטשת.
יוסי שרעבי: למשל רמות.
יוסי שרעבי: ברמות יש היום כ-60% אוכלוסיה חרדית.
יוסי שרעבי: יש שם מגמה מסויימת והמגמה היא ברורה.
יוסי שרעבי: יש שם מינהל קהילתי מדהים, נותן שירותים מדהימים, אנחנו במקביל מפתחים שם מינהל קהילתי חרדי.
יוסי שרעבי: יש שם מרכז שירותים, יש שם תוכנית לבנות קריית חינוך חרדית.
יוסי שרעבי: אם הולכים לעשות היום בחירות ברמות יש שם מחלוקת, לעשות שני מינהלי, מינהל אחד, אם יהיה מינהל אחד אז מי יזכה, מה יקרה עם הציבור הדתי לאומי שם, מה יקרה עם הציבור החילוני שם, איך נותנים מענה לשונות שם, יש כאן מורכבות מסויימת לכן כשאנחנו נותנים מענה אנחנו משתדלים לקחת בחשבון את כל המורכבות הזאת.
יוסי שרעבי: צריך להבין שהאיזונים כאן זה לא לקבל סתם החלטה לעשות בחירות ולא לוקח בחשבון את כל המורכבות של העיר הזאת, זאת עיר מורכבת, נפיצה ואנחנו רוצים לתת כאן שירותים קהילתיים.
יוסי שרעבי: אנחנו ממש לא רוצים שהמינהלים הקהילתיים יהיו חלק מהפוליטיקה העירונית, ממש לא רוצים.
יוסי שרעבי: אנחנו רוצים שהפעילים יהיו פעילים למען הקהילה ואם מישהו יחליט אחרי זה ללכת לעסוק בפוליטיקה זה בסדר, אבל אנחנו לא רוצים שהם יהיו חלק מהפוליטיקה העירונית.
יוסי שרעבי: אנחנו לא רוצים שהמינהל יהיה חלק מהפוליטיקה העירונית, הוא יהיה עסוק בפוליטיקה השכונתית בצרכים של השכונה ובצרכים הקהילתיים.
יוסי שרעבי: יש כאן כל מיני רגישויות שאנחנו מנסים לתת להם מענה ולשמר את הדבר היפה הזה כמשהו קהילתי ולא יותר מזה.
שלומית רובין: אנחנו שמענו כאן שהמדיניות של העירייה היא לראות במינהלים הקהילתיים גורם חזק, לשתף אותו ושיהיו יחסי שיתוף פעולה עם המינהלים הקהילתיים.
שלומית רובין: זה בוודאי המצב הרצוי, אבל לצערי מתוך הישיבה שלי בוועדות הסטטוטוריות שמחליטות על העברת התקציבים, בין אם זה דרך ועדת תמיכות או ועדת הכספים בדרך של קניית שירות מהמינהלים הקהילתיים, מה שמאוד בולט זה השיקולים הפוליטיים שעומדים בגב הדברים.
שלומית רובין: יכול להיות מקרה, וזה בהחלט דברים שהיו, שתושבי שכונה מסויימת יחד עם המינהל הקהילתי באים לישיבת המועצה ומוחים על משהו, זאת זכותם, זאת הדמוקרטיה ובשביל זה ישיבות המועצה פתוחות לציבור.
שלומית רובין: וכעבור שבוע או שבועיים יש בקשה של אותו מינהל קהילתי לקבל תמיכה לקניית שירות, ידחו אותם, זה תסריט ידוע מראש.
שלומית רובין: אני לא אומרת שהם לא יקבלו בכלל, יגידו להם לבוא לישיבה הבאה כי עכשיו מורידים את זה מסדר היום.
זבולון אורלב: אז שבבחירות הבאות לא יצביעו לראש העיר.
זבולון אורלב: התוצאות הפוליטיות של הבחירות לעירייה משפיעות בין היתר גם על העדיפויות בתקציב ועל שיטת התקצוב ועל אם כן יהיו מינהלים, זה חלק מהמשחק הדמוקרטי.
זבולון אורלב: אם תושבי העיר חושבים, שיביעו את זה באמצעות ההצבעה.
שלומית רובין: ככל שהדברים לא מעוגנים בצורה מסודרת, הרי גם יוסי וגם צביקה באים לפעמים לוועדות האלה ואומרים אם לא תעבירו לנו כסף לא נוכל לשלם משכורות לאנשים שמועסקים אצלנו, הדברים צריכים להיות מעוגנים באיזה שהוא הסכם מחייב.
זבולון אורלב: אין הסכם?
שלומית רובין: כרגע אין.
יוסי שרעבי: יש הסכם מסגרת כללית שהוא ההסכם בין החברה הארצית,
זבולון אורלב: אומרת מבקרת העירייה שההסכם צריך להסדיר את הדברים הפורמליים הבסיסיים של תשלומי שכר וכו'.
יוסי שרעבי: יש הסכם ביני כאגף לבין כל מינהל קהילתי, פעם בשנה הסכם להעברת כספים ואנחנו חתומים עליו, אני לא מעביר כסף בלי הסכם.
יוסי שרעבי: יש לי חוזה עם כל מינהל קהילתי.
יוסי שרעבי: אין הסכם מסגרת עם החברה, אין הסכם.
שלומית רובין: הסכם המסגרת נערך לפני 15 שנים, שזה אותו הסכם מסגרת שבדו"ח מוזכרת הוועדה שרצתה לבחון מחדש אם הוא מתאים למצב היום, זה מה שיש.
שלומית רובין: אין הסכם שאושר על ידי מועצת העירייה מול החברה הירושלמית שמסדיר את הדברים הבסיסיים.
זבולון אורלב: מתי יהיה הסכם כזה?
יוסי שרעבי: ההסכם היה אמור להיחתם מחדש אבל המנכ"ל הקודם החליט להקפיא אותו כחלק מהרצון שלו לעשות את הרפורמה.
יוסי שרעבי: המנכ"ל החדש הכניס רוח חדשה ואני מניח שזה יובא לראש העיר ואני מניח שיהיה הסכם חדש, כי הדברים הרבה יותר ברורים היום.
זבולון אורלב: צריך שתהיה הבנה לכולנו שהמצב שאין הסכם חדש הוא מצב לא תקין.
זבולון אורלב: זה מצב לא תקין כל ליקוי צריך לתקן אותו.
צבי צ'רניחובסקי: בהחלט מגיעות מחמאות לעיריית ירושלים, וציינו החברים, על זה שהם הלכו על המודל הייחודי הזה לפני 15 שנה והמערכת המשיכה לעבוד עם המודל.
צבי צ'רניחובסקי: בחירות חייבות להיות.
צבי צ'רניחובסקי: אפשר לעשות אותן מהיום בעוד חודשיים.
צבי צ'רניחובסקי: אז אולי לא גורף על כל המערכת, לפחות על חבורה שנגדיר, שלא עשו עד היום בחירות.
צבי צ'רניחובסקי: לזה יש שני תנאים בסיסיים שאנחנו חייבים להבין אותם ואני כמנכ"ל יכול לפעול בהתרסה.
צבי צ'רניחובסקי: זאב לנדנר או בקעה, הוא בגדול יכול לומר אני יוצא לבחירות, אגייס כסף מקרן ירושלים ואעשה בחירות.
צבי צ'רניחובסקי: זה לא תקין, לא נכון מכל בחינה.
צבי צ'רניחובסקי: אנחנו כן רוצים את הלגיטימציה העירונית, אנחנו חלק מהמרקם העירוני, הם נושמים אותנו ואנחנו נושמים אותם, אבל חייבים, כדי שנוכל לעשות בחירות אני צריך שיגידו לי צא לדרך, היתה פעם ועדת ה-11, היינו שמים נייר עבודה, היינו מקבלים את הלגיטימציה העירונית ויוצאים לדרך.
זבולון אורלב: למה ראשי העיר לדורותיהם, אלה שני ראשי ערים, אולמרט ולופוליאנסקי, למה הם לא עושים את הבחירות, אני לא יודע אם זה ראש העיר אישית, אני לא מאמין שהוא אישית מעורב בזה.
יאיר מעיין: להיפך, הוא נתן הנחייה ואישור ואפילו זה נכנס לתקציב השנה.
זבולון אורלב: למה הנהלת העירייה, במובן הרחב של המילה, בולמת בחירות.
זבולון אורלב: מה העכבות?
צבי צ'רניחובסקי: זה פוליטיקה פשוטה.
זבולון אורלב: פוליטיקה זה דבר לגיטימי, שיקול פוליטי במקום שזה מותר זה חלק מהמשחק הדמוקרטי.
צבי צ'רניחובסקי: רמות אלון היתה קבוצה, המערכת הפוליטית אמרה שכל עוד רמות אלון לא פותרים את הבעיה, תוקעים את המהלך, מי ששולט במועצת העיר, מי שמנהל את המערכת הוא זה.
צבי צ'רניחובסקי: אני בטוח שתסכים איתי שלא נכון שאני אלך לקרן ירושלים או לכל גורם אחר,
זבולון אורלב: מה זה מועצת העיר, אם יהיו בחירות למינהל קהילתי ברמות כן או לא זה תלוי במועצת העיר, מועצת העיר צריכה להחליט על זה?
צבי צ'רניחובסקי: תקציב.
זבולון אורלב: מפלגה שיש לה ענין שלא יהיו בחירות והיא בקואליציה אומרת לראש העיר אתה לא עושה בחירות, אני לא מאשרת.
צבי צ'רניחובסקי: אני אומר לך עובדות.
שלומית רובין: על רמות אלון, לפני 12-13 שנה עתרו תושבי השכונה נגד העירייה וביקשו לחייב את העירייה לקיים בחירות.
שלומית רובין: אני אז הופעתי בשם העירייה בבג"צ והעירייה התחייבה בבית המשפט העליון שתוך חצי שנה יהיו בחירות.
שלומית רובין: הם לא התקיימו עד היום.
זבולון אורלב: ולמה התושבים לא חזרו לבג"צ?
שלומית רובין: את זה אני לא יודעת.
יאיר מעיין: זה לא חוכמה לעשות את המהלכים האלה בכוח.
יאיר מעיין: הסביר פה יוסי, אם תעשו היום בחירות ברמות החרדים יעמדו בראש המינהל הקהילתי, זה טוב לשכונה או לא טוב לשכונה.
יאיר מעיין: יש דברים שלא צריך לחדד אותם כשלא הגיע הזמן לחדד.
יאיר מעיין: כרגע מתקיימים שני מרכזי חיים בשכונה, אחד לחרדים ואחד למגזר החילוני והציבור הדתי לאומי.
יאיר מעיין: שכונת רמות שמתחרדת, אם גם המינהל הקהילתי יהיה חרדי אז אולי כולם יעזבו אותה.
יאיר מעיין: זה טוב, אני לא יודע אם זה טוב.
יאיר מעיין: לכן יש לנו 20 מינהלים קהילתיים, נתחיל לעשות את הבחירות איפה שאין לנו בעיות ואת הבעייתיים נשאיר לסוף.
יאיר מעיין: צריך להפעיל שיקול דעת.
זבולון אורלב: לפי השיקול שלך, אני לא אומר כרגע אם אני בעדו או נגדו, אני רק מנתח את זה, לפי השיקול שלך העירייה צריכה להגיד באומץ שהמינהלים הקהילתיים הם חלק מכלי המדיניות שלנו לווסת את הדמוגרפיה בעיריית ירושלים, ולכן אנחנו לא רואים באופן לא נכון שבמינהלים מי שיכהן יהיו אנשים שנבחרו בהליך דמוקרטי, אנחנו נאתר אנשים על פי דרך מסויימת שאנחנו נבחר, נציע למתנדבים ואם יהיו יותר מדי מתנדבים אנחנו נקבע מי הם, אני לא אומר שזה לא לגיטימי, אבל אי אפשר להגיד שמינהל מייצג את התושבים, אז אגב הוא לא יוכל לייצג את התושבים, אם זה ייצוג תושבים אז זה ייצוג תושבים, ייצוג זה רק בחירות.
זבולון אורלב: אם זה לצורך מתן שירותים אני לא יודע אם צריכות להיות בחירות, אני לא בטוח שלצורך מתן שירותים צריך בחירות.
צבי צ'רניחובסקי: צודק מנכ"ל העירייה שאפשר לעשות בחירות בעשרים מינהלים ואת ארבעת המינהלים הבעייתיים להשאיר לסוף.
צבי צ'רניחובסקי: וזה זורק אותנו לשאלת התיחום שיש פה הרבה מתפיסת העולם והאידיאולוגיה.
צבי צ'רניחובסקי: אפשר היום ב-20-24 מינהלים קהילתיים לעשות בחירות.
צבי צ'רניחובסקי: רמות זורקת אותנו, ולא רמות, גבעת שאול, קרית משה, רמות אשכול, סנהדריה, יש לנו שאלה שלא הוכרעה למרות שהוגשו כל מיני תוכניות, והיא לא הוכרעה לא רק בזמנו של ראש העיר הנוכחי, לא הוכרעה בזמנו של טדי קולק ולא הוכרעה בזמנו של אהוד אולמרט, שאלת התיחום למינהלים הקהילתיים כשיש ויכוח.
צבי צ'רניחובסקי: אני מאלה שאומרים, ויש ספרות של אנשי מקצוע שמגבים את התפיסה הזאת, שאומרים שכל קהילה תחייה את חייה על פי הקודים שלה ועל פי הערכים שלה בשכנות ליד הקהילה השניה.
צבי צ'רניחובסקי: ברמות אלון לא קל היה לראש העיר, הוא איפשר לנו בתאום עם זאב לנדנר ואנשיו, ללכת על מהלך שאנחנו קוראים לו מינהל קהילתי בהקמה, חרדי, לצד המינהל הפלורליסטי שמייצג דתיים לאומיים וחילוניים.
צבי צ'רניחובסקי: יש כמה איזורים בעיר שהם בעייתיים וזה לגיטימי ואפשר להעביר אותם לסוף התור עד שיפתרו הבעיות.
צבי צ'רניחובסקי: אפשר לעשות בחירות ב-20-23 מינהלים קהילתיים, היום בעוד חודשיים.
צבי צ'רניחובסקי: אני בעד והעליתי את זה בפני ראש העיר ובפני מנכ"ל העירייה.
צבי צ'רניחובסקי: עלתה אפשרות לרכז את הבחירות ביום אחד בכל העיר ואז נשארה השאלה לגבי העיתוי, אם זה יהיה צמוד לבחירות המוניציפאליות שבפני עצמו זה נשמע מאוד מרתק ומאתגר, אבל צריך לשקול את זה כי יש כאן שאלות.
צבי צ'רניחובסקי: לצד האמירה שאומרת כל הכבוד לעיריית ירושלים, לעצם הענין ראשי העיר לדורותיהם, אסור שזה ימשיך להיות גחמה של איש ציבור כזה או אחר ולא משנה אם הוא חבר מועצה או ראש עיר.
צבי צ'רניחובסקי: יש הצעה כתובה, חוק המינהלים הקהילתיים, מכון פלורוס היימר ומכון ירושלים עשו עבודה ויש טיוטה.
זבולון אורלב: יש לך את העבודה תחת ידך?
צבי צ'רניחובסקי: כן.
זבולון אורלב: אז תואיל לשלוח לי אותה.
צבי צ'רניחובסקי: יכול להיות שצריך אנשים נאורים ושלטון נאור, יש קונפליקט מובנה חד משמעי שהוא היה לגיטימי עד לחצי השנה האחרונה.
צבי צ'רניחובסקי: כשמעבירים לידי פרוייקט, את כביש מס' 9, שזה אינטרס חותך עיר ולתושבי רמות זה מפריע, לגיטימי שהם ינהלו מאבק, היה שיתוף פעולה, העירייה העמידה מומחה לאקוסטיקה, אבל צריך להכיר בכך שיש קונפליקט מובנה ולתת לו לגיטימציה ולא להתנצל.
צבי צ'רניחובסקי: אם בא מתכנן שכונתי ואומר את דעתו בניגוד לזה ששם את הכסף כדי לפרנס אותו, זה לגיטימי ובתנאי שהוא ביצע תהליך של דיאלוג, ובתנאי שהוא דיבר וניסה לתווך ולגשר בין עמדות שונות ויש לנו מקרים כאלה שזה נעשה יוצא מן הכלל, אבל המסר הוא להכיר בקונפליקט המובנה הזה בין שכונה שרואה נקודתית לבין עיר שרואה את כל העיר וזה לגיטימי.
צבי צ'רניחובסקי: בסופו של דבר מועצת העיר היא זאת שקובעת והיא זאת שמחליטה, היא הריבון.
זבולון אורלב: למה השונות הגדולה שמצביע הדו"ח בשירותים שנותנים מינהלים שונים?
זבולון אורלב: למה אין סל שירותים ברור, ידוע, על השולחן, יש מינהל קהילתי, הוא יודע מה חובותיו, מה זכויותיו.
צבי צ'רניחובסקי: יש לנו כרגע טיוטה.
צבי צ'רניחובסקי: התברר ועשינו עבודה עם עליות וירידות, לפני 5-6 שנים ניסינו להריץ סל עם מומחים מהאוניברסיטה העברית, בית ספר לעבודה סוציאלית, התברר שאין דבר כזה, חבילה שלמה, יש סל תרבות, יש סל כזה ואחר.
צבי צ'רניחובסקי: ראשי העיר הקודמים לא הסכימו לסל שהוא מוגדר וכתוב כי הוא יוצר ציפיות ועלול ליצור פערים בין מה שאתה מסוגל לבין מה שאתה חייב לתת על פי הסל.
צבי צ'רניחובסקי: יש לנו לגיטימציה בהחלטת דירקטוריון שלי, יש לי כרגע טיוטה, סקירה של הספרות הבינלאומית ונסיון בינלאומי מה קיים בעולם בקטע הזה וברגע שנהיה בשלים נגיע ללשכת מנכ"ל העירייה ואחריו אל ראש העיר.
צבי צ'רניחובסקי: עובדים על זה אבל אין היום דבר כזה וכנראה שירושלים תהיה חלוצה גם בזה.
צבי צ'רניחובסקי: דו"ח מבקר המדינה לפני שנתיים שלוש הוציא דו"ח שעשה הבחנה בין עמותות פרטיות לבין חברות עירוניות.
צבי צ'רניחובסקי: בין השניים האלה הוא הכניס חבילה שהוא הגדיר אותה חברות מעין עירוניות, המבנה המשפטי לא עונה להגדרות החוק אבל הם נהנים מכל ההטבות שחברה עירונית נהנית.
צבי צ'רניחובסקי: הדו"ח היה כללי, הוא לא התכוון לחברת המתנ"סים על המרכיבים השונים שלה, המינהלים הקהילתיים והמתנ"סים.
צבי צ'רניחובסקי: אנחנו בדיאלוג, נכון לרגע זה לא מוצלח, עם משרד הפנים, אחרי שעשינו עבודה, הצענו שהשר רשאי בתוספת למה שנקרא תקנות מכרזים לפקודת העיריות להבדיל את כל המערכת המתנ"סית חותך ישראל, אל מול העמותות.
צבי צ'רניחובסקי: כרגע יש איזה שהוא נסיון להעביר, לא הצלחנו מול השר למרות שיש לנו תמיכה של אנשי המקצוע.
אריה אלדד: ישבנו לדיון בעיקר לנושא הבחירות, למרות שזה לא הנושא העיקרי של הדו"ח.
אריה אלדד: אחת הנקודות האחרונות שעלו עכשיו היה הענין של הקצאת משאבים שונה למינהלים שונים.
אריה אלדד: מי שמקצה את המשאבים הללו הוא גוף פוליטי.
אריה אלדד: גוף שנבחר בבחירות של מתמודדים שונים, חלקם מתמודדים עצמאיים, חלקם מייצגים מפלגות פוליטיות והם מאוגדים במועצת העיר ויש להם מחוייבויות מול הציבור שלהם בשכונה כזאת או אחרת.
אריה אלדד: גם כשיש רצון, שאני יכול להבין אותו, בעולם אוטופי אני יכול להבין אותו, את הרצון לנתק בין המינהל הקהילתי לבין הפוליטיקה העירונית אבל זאת היתממות, משום שהמשוב שמאפשר למינהל הקהילתי לפעול הוא מנגנון של פוליטיקה עירונית והוא לגיטימי, אין לנו מנגנון אחר.
אריה אלדד: יכול להיות שבעולם אוטופי היה נכון להפריד לגמרי בין שתי המערכות ולהגיד שאנחנו יכולים לחיות בעולם מופרד, אבל הוא לא כזה.
אריה אלדד: ופה אני חוזר לענין הבחירות.
אריה אלדד: בסוף המאה ה-19 היתה קבוצת מקובלים שהסתבר לה שהיא יכולה להביא את המשיח.
אריה אלדד: אם הם מתכנסים ועושים פעולות מסויימות, המשיח יבוא.
אריה אלדד: אבל היה ויכוח האם הוא צריך להיות חרדי אשכנזי, ספרדי, רפורמי, ולא הביאו את המשיח.
אריה אלדד: כולם בעד בחירות, אבל אולי חרדי ינצח.
אריה אלדד: יכול להיות שאנחנו בעד בחירות, מי יכול להתנגד לרעיון של בחירות, אבל עלול חרדי לנצח ברמות ואז אנא אנו באים.
אריה אלדד: אני ער לרגישויות ואני לא מנסה להיכנס למערכת שאני לא מכיר את המיקרו שלה באיזה סיסמאות גדולות, מוכרחים לעשות עבודה עדינה, אבל אני מכיר מקרוב מפלגה שאמרה שהם בעד מפקד ופריימריס, אבל עוד מעט יש בחירות, זה היה לפני הכנסת ה-17, אז לפני בחירות אי אפשר, אחרי הבחירות נעשה את זה.
אריה אלדד: אחרי הבחירות הסבירו לי ששלושה חודשים אחרי הבחירות אף אחד לא יבוא לבחירות.
אריה אלדד: לכולם נמאס, מי יבוא למערכת בחירות שלושה חודשים אחרי בחירות.
אריה אלדד: המשיח לא יבוא, לא יבוא בטכניקה הזאת.
אריה אלדד: אני מציע לאחד את הבחירות עם יום הבחירות העירוני, עם החשש שזה יעשה פוליטיזציה, אבל אמרתי שהפוליטיזציה ממילא קיימת בתנועה סיבובית דרך המועצה, אז לשים את זה על השולחן ולהביא למעורבות.
מאיר מעיין: המועצה לא מתערבת בשום מצב בבחירות פנימיות בשכונות.
אריה אלדד: וודאי שלא, אני מדבר על הקצאת משאבים, דרך התקציבים של המינהלות, מישהו צריך לאשר את התקציב.
זבולון אורלב: העירייה לא מתערבת אבל חברי מועצת העיר מאוד מתערבים, בואו לא נהיה תמימים.
זבולון אורלב: יש משמעות גדולה מאוד מי הולך להיבחר.
זבולון אורלב: אני איש פוליטי והייתי מאוד רוצה שאנשים שתומכים בדרכי הם יבחרו לראשי שכונות כי אני חושב שיש לנו ציבור גדול לייצג שם.
אריה אלדד: עם החיסרון של המעורבות הפוליטית בבחירות הללו, נדמה לי שהרווח יותר גדול מההפסד.
אריה אלדד: אם נדחה את זה לאחרי הבחירות ואחרי הבחירות יגידו שלא יהיה ענין כי עכשיו אנחנו אחרי מערכת בחירות והציבור לא יבוא, זה יהיה טכניקה לדחות את זה.
אריה אלדד: וזה יביא את זה למצב שאף פעם לא יהיו בחירות.
זאב לנדנר: אני אתחיל בנושא הבחירות, כי אני מרגיש שחברי הכנסת מאוד רגישים אליו.
זאב לנדנר: בירושלים, ראשי העיר היו מעורבים בפרטי פרטים עם התערבות מאוד מעמיקה, מה משמעותן של בחירות.
זאב לנדנר: אני חושב שמהרגע שהם נבחרו לראשי עיר צריך לתת להם גם את הקרדיט לומר שהם מבינים את העיר קצת יותר ממי שרחוק ממנה.
זאב לנדנר: הוזכרו פה מספר שכונות ואם נחפש את המכנה המשותף ביניהן, זה הציבור החרדי מול הציבור האחר.
זאב לנדנר: לא נתקלנו באיזה שהיא בעיה בשכונות שאין בהן ציבור חרדי.
זבולון אורלב: יש מינהלים רבים שלא קשורים לציבור החרדי שלא התקיימו שם בחירות.
זאב לנדנר: אני לא מדבר על זה.
זאב לנדנר: אמרו שאפשר לצאת ל-22 מינהלים אבל ארבעה בעייתיים, המכנה המשותף של הארבעה האלה הוא הציבור החרדי.
זאב לנדנר: ראשי העיר ראו את הצורך לתת, כיוון שהחרדי הוא ציבור נבדל בשירותים שלו, הוא לא ציבור שמתחבר מבחינת השקפת העולם שלהם ודרך החיים, יש להם את הצרכים המאוד מיוחדים להם.
זאב לנדנר: ברמות יש בריכת שחיה שיש בה שעות שחייה נפרדות לנשים, לגברים ומעורב.
זאב לנדנר: והיום ישנה תסיסה בקרב רבני השכונה שהם רוצים שכאשר יש שחייה לא מעורבת יהיה איזור סטריליזציה, כל המרכז יהיה מושבת למשך חצי שעה לפני וחצי שעה אחרי, שזה לגיטימי אולי בהיבטים שלהם אבל זה לא כל כך ישים מבחינה של הפעלת מינהל.
זאב לנדנר: אנחנו לאורך כל השנים ביקשנו מראשי העיר להקים מינהלת חרדית בשכונה.
זאב לנדנר: האמונה שלנו היא שכל ציבור זכאי לקבל את הטוב ביותר עבורו, לפי השקפת עולמו.
זבולון אורלב: כלומר שהמינהל הוא לא טריטוריאלי אלא פונקציונאלי.
זאב לנדנר: נכון.
זאב לנדנר: לקח לנו 15 שנה, למרות שיש פוליטיקה מאוד חזקה, אצלנו בשכונה ארבעה סגני ראש עיר חרדים בתוך השכונה ואנחנו בכל זאת שורדים.
זאב לנדנר: והמינהל קיים.
זאב לנדנר: אחרי 15 שנה הוקם מערך של מינהל קהילתי חרדי שנותן את השירותים לציבור שלו.
זאב לנדנר: משיקולים פוליטיים כאלה ואחרים המינהל הזה לא הוקם לפני עשר שנים.
זאב לנדנר: ישנן החלטות על הקמתו, ישנם תקציבים מאושרים בעירייה להקמתו, אלא שברור לכולם שברגע שיהיו שני מינהלים וברגע שציבור אחד לא ירגיש שהציבור האחר מאיים על ביצתו ומבצרו, השכונה הזאת תוכל להישאר בציביונה כפי שהוא, שכונה מעורבת.
זאב לנדנר: בכל מהלך אחר ברור לכולם שהיא תהיה שכונה לא מעורבת ולכן זה מה שהולך.
זאב לנדנר: לכן הפתרון הנכון כמו שאנחנו רואים אותו וכמו שראשי העיר רואים אותו, שיהיו שני מרכזים שיתנו את השירותים הטובים ביותר לקהלים השונים שצורכים אותם.
זאב לנדנר: אם אנחנו לא מתעלמים מתפיסות העולם השונות ודרך החיים השונה, אי אפשר בכוח לעשות את המיזוג בין הקהלים השונים, הרעיון הוא לתת לכל אחד מהקהלים את הטוב ביותר עם נציגות שלו.
זאב לנדנר: לכן צריך לחשוב גם על איזה שיטת בחירות רוצים, אם רוצים ייצוג תושבים, אם רוצים ייצוג של עולים, אם רוצים ייצוג של אוכלוסיות שונות, אנחנו מדברים על קהילה, איך מבטיחים שלכל אחד מהקהילה יהיה איזה שהוא ייצוג באותה מינהלת.
זאב לנדנר: לגבי סל השירותים ולגבי השאלה למה יש הבחנה בין מינהלים שונים.
זאב לנדנר: היתה עבודת מטה מול מנכ"ל העירייה הקודם, שאמרה מה הצרכים שמינהל יוכל לתפקד כשפותחים את הדלת.
זאב לנדנר: מול רענן דינור היתה עבודה בברכת ראש העיר, מאוד ענפה.
זאב לנדנר: מינהל קהילתי צריך תקציב מוגדר, צריך להגיד מה הפונקציות שיש בתוך המינהל, מה השירותים שהוא צריך לתת ומה התקציב הדרוש לצורך זה.
זאב לנדנר: אם זה ינתן יהיה שיוויון בכל המינהלים ברמת השירותים הניתנים.
שלום קוולר: אני נבחרתי בבחירות בבקעה ב-2003.
שלום קוולר: המינהלים הקהילתיים אינם פוליטיים, ההתנהלות איננה פוליטית לחלוטין, אין שם נוכחות לשיח פוליטי באשר הוא.
שלום קוולר: אנחנו עוסקים בעניינים עצמם כשאנחנו רואים את טובת התושבים כולם עד האחרון שבהם ולא אם יש לו יותר ייצוג במועצת העיר או פחות ייצוג או אם הוא לבוש כך או אחרת.
שלום קוולר: אנחנו נותנים מענה לכל אחד ואחד ואני חושב שזה המקום היחיד שבו השיח הדמוקרטי קורה שם.
זבולון אורלב: אתם מכסים גם את המושבה הגרמנית?
שלום קוולר: לא.
שלום קוולר: אנחנו מראשוני התיחום ואנחנו מכסים שש שכונות כ-35 אלף תושבים.
שלום קוולר: אנחנו לא חושבים שהשיח הפוליטי צריך להיות קיים בתוך המינהל הקהילתי.
שלום קוולר: קונפליקטים קיימים בין בני אדם ואפילו לפעמים בין אדם לבין עצמו, אנחנו המקום שם פותרים את הקונפליקטים האלה בצורה הכי דמוקרטית, הכי נאורה, הכי נכונה שאפשר להעלות על הדעת.
שלום קוולר: זה בדיוק המקום לשיח עין בעין להבין את הצרכים האמיתיים של כל אחד, לדעת את המגבלות ולהתפשר ולוותר ולא רק לשחק את המשחק הפוליטי.
שלום קוולר: וחייבים לחזק את המקום הזה בכל דרך שהיא.
שלום קוולר: שיתוף הפעולה עם העירייה הוא מובן מאליו, אין לנו שום ספק בענין הזה.
שלום קוולר: אבל יש לנו בהחלט מה לומר לטובת שיתוף הפעולה הזה, לטובת הצלחתם של פרוייקטים באשר הם ואנחנו מקבלים אפילו גושפנקא משפטית למלחמות ומאבקים שמוכח באופן מקצועי לגמרי שהצדק עם התושבים ולא עם יוזמי הפרוייקט, מבורך ככל שיהיה.
שלום קוולר: דרך בית לחם, נבחר שם פתרון, פתרון שהיה מאולץ, פתרון שלא עלה בקנה אחד עם פתרונות אדריכליים תיכנוניים תחבורתיים ארוכי שנים והפתרון הזה נכפה משום שיקולים פוליטיים כלכליים כבדי משקל שאני לא אכנס אליהם והתושבים שראו עצמם נפגעים מהפתרון הזה עומדים על שלהם ומנסים למצוא אלטרנטיבות ראויות ולא נכנעים בקלות לשיקולים שהם לא ענייניים.
שלום קוולר: אז יכול להיות שצריך להשקיע עוד קצת כסף כדי לממש את הפתרון האלטרנטיבי המוצע, אבל הוא יהיה טוב יותר לכולם חוץ מאשר מעט פחות כסף בכיסו של מישהו.
שלום קוולר: לאורך השנים נבנו מבנים, מרכזי פיס ומועדונים בלי קשר לענייני תיחום או שכונות וזה הפך להיות נכס של מינהל מסויים בעוד שמינהלים אחרים חסרים את הנכסים האלה שמייצרים גם תקציבים ולכן אנחנו מוצאים את השוני הזה בין מינהלים שיש להם ומסוגלים לתקצב את עצמם ב-95% וכאלה שאפילו לא ב-3% ויכול להיות שצריך למצוא איזה שהיא דרך לשיוויון יתר.
שלום קוולר: חשוב לדעת מה מחוייבותה של העירייה לאזרח באופן חד משמעי ומוחלט כדי שמכאן אפשר יהיה לצאת גם ליוזמות מקומיות של מינהלים והנהלות שפועלים כל אחד בדרכו שלו.
שלום קוולר: המינהלים הקהילתיים מייצרים הכנסה, הם מייצרים תקציבים, מאות מתנדבים לא מקבלים שכר ועובדים שעות רבות למען השכונה ולמען אותם פרוייקטים שהעירייה מעוניינת לקדם.
אריה פוקסברומר: אני יושב ראש המינהל הקהילתי בהר נוף.
אריה פוקסברומר: היו בחירות ב-2002, השתתפו 65% מהתושבים.
אריה פוקסברומר: אני חשוב שלהכניס פוליטיזציה בכל הנושא של המינהלים זה לא היה וזה לא נכון וזה גם לא אמיתי.
אריה פוקסברומר: כל פוליטיקה חלק מהכוח שלה הוא שיש לה כוח בידיים, למינהלים כמעט אין שום תקציב שהוא לא יעודי ואין שום מישרות שהם יכולים לתת , אז מה שהם יכולים זה רק לדאוג בפועל לטובת התושב.
זבולון אורלב: זה לא מה שהבנו כאן, הבנו שלמינהל יש הרבה מאוד כוח, הוא מקבל הרבה מאוד כסף והוא מעסיק הרבה מאוד אנשים.
אריה פוקסברומר: 90 ומשהו אחוז מהתקציב שמקבלים הוא יעודי צבוע ואז אין לו שום אפשרות.
אריה פוקסברומר: התקציב הלא יעודי,
זבולון אורלב: אתה מעסיק למשל מועדון קשישים?
אריה פוקסברומר: במועדון הקשישים העובדת היא של העירייה, לא שלנו.
זבולון אורלב: איזה שירותים אתה מפעיל בהר נוף?
אריה פוקסברומר: תרבות, נותן את כל השירותים, היד הארוכה של העירייה.
זבולון אורלב: העובדים של החוגים הם עובדים שלך?
אריה פוקסברומר: הם עובדים שלנו כשהתקציב נטו,
זבולון אורלב: מי בוחר אותם?
אריה פוקסברומר: במקרה שלנו הם נבחרו על ידי העירייה, הם כוח אדם שהגיע מהעירייה והם המשיכו אצלנו.
אריה פוקסברומר: בפועל זה של העירייה.
אריה פוקסברומר: לגבי נושא הבחירות.
אריה פוקסברומר: יכול להיות שברמות היה צריך מטעמים אחרים שני מינהלים, אבל גם אם כן השירותים חייבים להיות חצי חצי או לפי אחוזי התושבים אבל לא חלק, המציאות היא שבכל התקציבים גם עכשיו כשנתנו למגזר החרדי נציגות ברמות התקציבים הם זעומים יחסית למה שיש ברמות.