GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: עם הכסף שהקרן "חסכה", במרכאות, היא עשתה דברים נוספים.
אלי אלאלוף: היום אנחנו מספקים ארוחות צהרים ל-33,000 ילדים בגני ילדים, בלי שום סיוע של המדינה, בלי אף אגורה של המדינה, ואנחנו מספקים עוד כ-10,000 מנות לתוכניות שונות.
אלי אלאלוף: ברגע שהמדינה ויתרה על המיזם המשותף במתכונתו ההיא איבדה הכנסת של מיליוני דולרים מדי שנה.
זבולון אורלב: למה כאשר זה מכרז אי אפשר שתהיה השתתפות של הקרן?
אלי אלאלוף: כי החליטו על מכרז.
זבולון אורלב: למה מכרז לא יכול להיות מיזם משותף?
יאיר סמוכה: כי גוף שלא יכול להביא תרומה לא יכול להשתתף במכרז.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לקבוע במכרז שיוכלו להשתתף בו אך ורק גופים שיכולים להביא 15% תרומות?
זבולון אורלב: יש איזו בעיה חוקית עם זה?
רחל ירום: לכאורה הם יכלו להכניס כסף.
זבולון אורלב: שאלתי שאלה ולא קיבלתי תשובה.
זבולון אורלב: אני שואל את היועצת המשפטית של משרד החינוך, האם אי אפשר שבמכרז יותנה תנאי: "רשאים לגשת למכרז גופים שמוכנים לממן 15% מן העלות"?
יהודה קיסר: עשינו את זה בעבר.
זבולון אורלב: אני שואל פעם שלישית את השאלה.
זבולון אורלב: את יכולה לענות לי על כך?
דורית מורג: ככל שמדובר במיזם משותף הרי צריך להכניס 50% כי אחרת אין מיזם משותף.
דורית מורג: זה בין היתר אחד הנושאים שעלו בביקורת שבגינה אנו נמצאים כאן היום.
דורית מורג: כאשר יורדים מ-15%, לצאת ולבקש מי שמוכן לתרום 10% בעייתי יותר מ-15%.
שלומית עמיחי: למה?
דורית מורג: כי אז יש פחות שוויון.
דורית מורג: אין מניעה שהמדינה תקבל תרומות מקרן רש"י.
דורית מורג: אנחנו מדברים כאן על קרן רש"י כגורם מפעיל, כלומר היא עושה גם הפעלה.
זבולון אורלב: צר לי לומר, אני חולק עליך מעיקרו.
שלומית עמיחי: אני רוצה לומר כמנכ"לית היום וכמי שבאה מארגון פילנתרופי גדול, הג'וינט, שבמדינה לא למדו לעבוד עם פילנתרופים.
זבולון אורלב: את אומרת את זה ליושב-ראש השדולה הפרלמנטרית לקידום החברה האזרחית.
שלומית עמיחי: אני מעריכה את זה מאוד ואני יודעת, לא שכחתי את זה.
שלומית עמיחי: אין לנו מונח כמו שותפות.
שלומית עמיחי: העובדה שקרן רש"י נאלצה להפוך לגורם מבצע מתחרה במכרזים לדעתי עיוותה את כל התמונה.
שלומית עמיחי: זה נכון לא רק לגבי קרן רש"י, אלא גם לגבי גופים אחרים.
שלומית עמיחי: בצורך של המדינה להגיד: יש גוף שעוזר לי ומעכשיו אני יוצאת למכרז כדי שיוכל לעזור, אני סבורה שמשהו השתבש.
שלומית עמיחי: אתגר גדול הוא לך גם כיושב-ראש הוועדה הזאת וגם כיושב-ראש השדולה לפנות לחשב הכללי החדש וליצור שיח מחודש על המעמד של גופים שרוצים לעזור ושאנחנו רוצים את עזרתם, לא רק כי זקוקים אלא כי זה יוצר מדינה טובה יותר.
שלומית עמיחי: זאת העמדה שלי.
אלי אלאלוף: בוועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מר ברלינסקי אכן שאל איך ייתכן להפוך גוף שתורם בשמחה למדינה לספק.
עוזי ברלינסקי: זה כתוב בסיכום.
עוזי ברלינסקי: לא הגעתי עדיין לכלל דיבור אך אתה מדבר בשמי.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור לכל חברי הכנסת, הקרן לא מרוויחה מזה.
אלי אלאלוף: הוצאות המינהל שלה כל כולן על הקרן, לא על המדינה ולא על שום תוכנית.
אלי אלאלוף: 100% מן התרומות הולכות לתוכניות הללו.
ארנון איקן: אני סגן החשב הכללי במשרד האוצר.
ארנון איקן: ננסה ליישר במקצת את האמירות האחרונות ששמענו כאן.
ארנון איקן: יש למעשה שני מנגנונים: ראשית, מנגנון של התקשרות ברכישת שירות.
ארנון איקן: כאשר אני כמדינה רוכש שירות על-פי חוק חובת המכרזים, ועל כך אנחנו כחשב כללי אמונים יחד עם המשרדים, אני מנסה לפעול למימוש מספר עקרונות מרכזיים: שוויוניות, תחרותיות, שקיפות ואני מקווה גם יעילות.
ארנון איקן: את זה אנחנו רוצים להשיג בחוק חובת המכרזים, על כל תקנותיו, כולל הפטור.
ארנון איקן: כאשר אני רוכש שירות מספק אני מצפה לתת הזדמנות שווה לכל מי שיכול לספק את השירות.
זבולון אורלב: מי שנותן בזול יותר, מי שתורם יותר.
ארנון איקן: בדרך כלל מחיר הוא אלמנט חשוב.
זבולון אורלב: בחינוך זה מי שמוכן לתרום יותר.
ארנון איקן: הרעיון שהעלית הוא מין תחרות על תרומות.
ארנון איקן: זה קונצפט שאני חייב להגיד שקצת קשה לי להבין את פשרו.
ארנון איקן: כי אז במה אתה מחייב את התורמים?
ארנון איקן: יושב כאן מר אלאלוף כנציג של תורם.
ארנון איקן: אתה מכניס לדעתי את התורמים בחוץ-לארץ, שרובם לא גרים בארץ, למין דילמה בעייתית מאוד.
ארנון איקן: אתה מעמיד אותם באיזה מנגנון שאינני יודע אפילו אם המדינה או הם יודעים להתמודד אתו.
ארנון איקן: הם מרצונם רוצים לתרום כסף למדינת ישראל למטרות ציבוריות טובות, אבל עכשיו ימצאו עצמם מתחרים מול תורם אחר מי ייתן תרומה גדולה יותר וגם יפעיל.
ארנון איקן: אלה שני מגרשים שלא מדברים.
ארנון איקן: מצד אחד, יש מגרש של ספקים, מגרש של התקשרויות שנותן, כפי שאמרתי, שוויון ותחרותיות.
ארנון איקן: אנחנו כחשב כללי מנסים להגמיש ככל היותר את תנאי הסף רק למינימום ההכרחי כדי לאפשר תחרות רבה ככל היותר.
ארנון איקן: מן הצד השני, יש מסלול של תרומות.
ארנון איקן: כידוע לכם, הממשלה עשתה מהלך כדי ליישר את כל נושא התרומות, שלא היה ברור עד הסוף במשך שנים רבות, ולפני כשבוע עברה כבר החלטת ממשלה שמסדירה מחדש את כל נושא התרומות – קמה ועדת תרומות, ותיערך בדיקה, ותינתן עצמאות רבה יותר לממשלה לפעול באשר לתרומות.
זבולון אורלב: אני מתחיל להיות מודאג.
זבולון אורלב: בטח הרגו גם את זה.
ארנון איקן: להיפך, סידרו את זה, קבעו כללים שעד עכשיו לא היו קבועים.
זבולון אורלב: מי הגיש את הצעת ההחלטה?
זבולון אורלב: לפי המגיש אגיד לך.
ארנון איקן: היועץ המשפטי לממשלה מינה את עו"ד מייק בלס לעמוד בראש הוועדה, ביחד עם חברים מהמשרדים.
ארנון איקן: גם אנו היינו חברים שם, גברת סיגלית סייג היתה חברה בוועדה.
ארנון איקן: אלה שני מגרשים שונים – התקשרויות מול תרומות.
ארנון איקן: נוצר כאן מעין מגרש ביניים של פטור על-פי סעיף 3 פסקה (30).
ארנון איקן: דרך אגב, גם לג'וינט יש תקנה מיוחדת בסעיף 3 פסקה (18) בתקנות, שמאפשרת לעשות דבר מה ביניים – לתרום, לחייב תרומה ולהכניס כסף מדינה כדי ללכת למסלול של פטור, לא מכרז.
ארנון איקן: זה המגרש.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שאני סבור שאתם לא מכירים די את הלך הרוחות בקרב תורמים.
זבולון אורלב: תורמים שמוכנים לתת כסף בלי שהכסף מסומן, בלי שיידעו לאיזה ילד הכסף הלך, בלי שיידעו מי נהנה מזה, זאת מוטיבציה שונה לחלוטין מאשר תורם שמרגיש שהוא מעורב בעניין.
זבולון אורלב: למשל כל הפרויקט "שותפויות 2000" בסוכנות היהודית, ברגע שקהילה מסוימת בעולם עובדת עם מושב ספציפי, תאמין לי הכול מסודר, אולם אם היית מבקש ממנה סתם תרומות זה לא היה הולך.
זבולון אורלב: גברת שלומית עמיחי עבדה בג'וינט ויכולה להעיד בפניך, כאשר אתה מציג לגוף פילנתרופי אתגר חברתי, ביטחוני, חינוכי, לא יודע מה, יש סיכוי שתקבל עזרה גדולה בהרבה מאשר אם תגיד: תנו כסף למדינת ישראל שיודעת מה לעשות אותו, או להגיד שזה יילך באופן כללי לרווחה.
זבולון אורלב: מר אלאלוף אומר לך מידיעה, מתוך הכרות עם התורמים שלו, שאם תבוא לתורמים ותגיד שאתה צריך להזין עוד 10,000 ילדים במקומות האלה ובכיתות האלה, זה שונה מאשר לומר: בואו תנו לי כסף.
ארנון איקן: אתה מציע לומר לתורם שלו ולתורם אחר שנמצא בארצות-הברית: בואו תתחרו עכשיו ביניכם על התרומה.
ארנון איקן: אני לא מקבל את הגישה הזאת.
זבולון אורלב: יש לי חדשות עבורך, התחרות תהיה פחותה כי כל קרן בחרה לעצמה נישה.
זבולון אורלב: אני לא בטוח שקרן קרב תתחרה בקרן רש"י.
זבולון אורלב: אני מדבר על התורמים הגדולים, אלה שעוזרים למדינת ישראל לא במיליון אחד או שניים אלא בעשרות מיליוני שקלים.
זבולון אורלב: יש קרנות שמסייעות בגדול למערכת החברה, הרווחה והבריאות במדינת ישראל בעשרות מיליוני שקלים.
זבולון אורלב: הקרנות האלה רוצות להיות שותפות בעשייה.
זבולון אורלב: מר אלי אלאלוף לא רוצה לדבר עם משרד החינוך שיראו בו בנק, אלא רוצה לשאול מה קורה עם התרומות, האם הולכים להפלות בין ילד לילד.
זבולון אורלב: הוא לא מוכן להיות שותף להפליה בין ילדים.
זבולון אורלב: לכן צריכה להימצא הדרך במכרזים לפתור את הבעיה הזאת.
זבולון אורלב: כידוע לך, הייתי מן הלוחמים העיקריים נגד החלטת ממשלה שרצתה לעשות מעקף לחוק המכרזים, אני מתנגד לכך.
זבולון אורלב: אבל מצד שני אני לא יכול לחיות עם מצב שהמכרזים הורגים את העניין.
ארנון איקן: הפטור לא הרג את העניין.
ארנון איקן: המכרז – צריך לחשוב על כך.
זבולון אורלב: לדעתי המכרז כאן הרג את העניין מפני שלא איפשר לקרן לעשות מה שיכלה לעשות.
זבולון אורלב: הקרן איננה ספק.
זבולון אורלב: אני מקווה שהוא לא נעלב מכך שקוראים לו ספק.
ארנון איקן: כאשר הוא מתמודד במכרז הוא ספק.
זבולון אורלב: קרן רש"י איננה ספק.
זבולון אורלב: זה אסון.
זבולון אורלב: המכרז צריך להגדיר הגדרה שונה.
זבולון אורלב: אי אפשר לשפוך את התינוק עם המים.
עוזי ברלינסקי: בהחלטת הממשלה כתוב חד-משמעית מה שאתה אומר עכשיו.
זבולון אורלב: ראיתי שיש גם החלטת ועדת שרים, ויושב-ראש ועדת השרים אומר, ואני משבח אותו, שזה לא ספק.
זבולון אורלב: אתה לוקח ממנו את כל הרוח, את כל האתוס, את כל המוטיבציה, את כל הנשמה של העניין.
זבולון אורלב: הוא בא בשביל הנשמה של העניין, לא כדי לסלול כאן עוד כביש ולהקים עוד בניין, ובוודאי לא כדי שיהיו לו רווחים אישיים.
זבולון אורלב: לעומת זה "מרמנת", שהיא חברה לגיטימית וטובה, רוצה להתחרות.
זבולון אורלב: זה מזכיר לי שנלחמנו בכל הכוח כאשר החשב הכללי הקודם לקודם רצה לעשות מכרז על תוכנית נעל"ה (נוער עולה ללא הורים).
זבולון אורלב: במקרה היתה לי הזכות כמנכ"ל להקים את התוכנית הזאת.
זבולון אורלב: רצו שמול האגודה לקידום החינוך יתמודד גוף מסחרי.
זבולון אורלב: הם נותנים פסיכולוג בעל תואר שני, ישראלי, שיראיין את הילד בחוץ-לארץ.
זבולון אורלב: החברה המתחרה הפרטית אמרה: בשביל מה?
זבולון אורלב: ניקח פסיכולוג רוסי בעל תואר ראשון שיראיין אותם ברוסיה.
זבולון אורלב: אתם מבינים את ההבדל.
זבולון אורלב: היה ברור לאנשי המקצוע שאם יראיין אותם פסיכולוג רוסי זה לא המיון שאנחנו צריכים.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים את המיון הישראלי.
זבולון אורלב: חברה כזאת הוזילה את המחירים בשיעור ניכר, אבל אמרנו: חבר'ה, אתם הולכים להרוג את הילדים.
זבולון אורלב: למזלי ניצחנו במאבק הזה.
זבולון אורלב: אותו דבר גם עם הפרטת המתנ"סים.
זבולון אורלב: ההוצאה למכרזים לדעתי היא עניין מקודש, אבל צריך לראות שהדבר המקודש הזה לא יהרוג את העניין.
זבולון אורלב: אם מבקר המדינה אומר שצריך מכרז אני עומד מאחורי זה, צריך מכרז, אבל הוא לא אומר איך יהיה המכרז.
זבולון אורלב: תעשה את המכרז באופן שישרת את המטרה, וכאן זה לא שירת את המטרה, התוצאה לא שירתה את העניין.
זבולון אורלב: לרדת מ-70,000 ילדים ל-30,000 ילדים – זה לא שירת את העניין.
ארנון איקן: ייתכן שצריך לעשות הפקת לקחים.
ארנון איקן: המכרז בטוח מאוד, יגידו לך האנשים כאן שאין מניעה.
ארנון איקן: צריך לרכז צוות חשיבה ולחשוב מה לכלול במכרז.
זבולון אורלב: זה כל שביקשתי.
זבולון אורלב: אפשר לעשות מכרז גם למיזמים משותפים ולקרוא לו "שותף" ולקרוא לו "מיזם" ולקרוא לו "חבר" ולקרוא לו אני לא יודע מה, לחבק אותו.
אלי אלאלוף: חס וחלילה שזה לא יתפרש כקנאה באחרים, להיפך, אבל המדינה ידעה בזמן מסוים לקבוע שיש עדיפות לסוכנות היהודית ויש עדיפות לג'וינט.
אלי אלאלוף: בשנים האחרונות יש קרן שבאה עם תקציב פי שתיים-שלוש גדול יותר מאחד הגופים שציינתי כאן.
אלי אלאלוף: למה עליה להיות ספק ולא יכולה לתת שירות כפי שאחרים נותנים?
אלי אלאלוף: בפרט שיש לה את היכולת המקצועית.
אלי אלאלוף: למה לא?
ארנון איקן: לשמחתנו יש עוד שרוצים מעמד מיוחד.
זבולון אורלב: בתחומים החברתיים והחינוכיים יש קרנות שמעוניינות לתרום למדינת ישראל, לא רק במשלוח שיק אלא גם להעמיד את הידע, להעמיד את הניסיון, להעמיד את המעורבות.
זבולון אורלב: הם רוצים לשאול שאלות, רוצים להבטיח צדק חברתי.
זבולון אורלב: הם באים לא רק עם הערך של התרומה, אלא עם ערכים נוספים.
זבולון אורלב: יש בעיה בהחלת חוק חובת המכרזים על קרנות כאלה.
זבולון אורלב: לפי דעתי התפקיד של מי שמופקד על העניין, והחשב הכללי הוא שמופקד על חוק ביצוע מכרזים – דרך אגב, אני כיושב-ראש השדולה חתמתי בדיוק אתמול על מכתב בו בירכתי את החשב הכללי החדש, וכבר הזמנתי אותו לישיבה הבאה של השדולה לקידום החברה האזרחית.
זבולון אורלב: אחרי שגמרנו עם מס מעסיקים זה נושא שיעמוד על הפרק.
זבולון אורלב: שיתוף פעולה של החשב הכללי עם השדולה הביא לתוצאה הזאת.
זבולון אורלב: הנחתי הצעת חוק, אבל התקשר אליי הסמנכ"ל, מר סופר, וביקש שלא אקדם את הצעת החוק ושננסה להגיע להבנות ולהסדרים, ואכן הוא עמד בדיבורו ומ-1 בינואר הרווחת עוד 4% על השכר שלך מהתרומות.
זבולון אורלב: זה בהחלט רווח גדול מאוד, ואני בהחלט רואה בכך גולת כותרת תקופתית של עבודתי כאן.
זבולון אורלב: גברתי המנכ"לית, אני מציע שתעשו אתם דיון על סוגיית המכרזים במשרד החינוך.
זבולון אורלב: צריך לקחת צוות מומחים, אולי גם מחוץ למשרד, אפשר להיעזר גם באנשים מחוץ למשרד, כולל גם חשבים לשעבר שפרשו שהם אנשי מקצוע אמיתיים, כדי להציע הצעה מה צריך לעשות כדי שהמכרז לא יגרום לתוצאה שגרם, לפחות במכרז הזה.
זבולון אורלב: כפי שאמרתי, המכרזים הם דבר מקודש, אלא שהם לא יכולים להרוג את העניין.
זבולון אורלב: אני כשלעצמי אעלה את הנושא הזה לסדר היום בישיבת השדולה עם החשב הכללי כדי שביחד נשב ונשבור את הראש, יחד עם רשם העמותות שגם אותו הזמנו לדיון הזה.
זבולון אורלב: צריך להיות דיון אסטרטגי, אולי נזמין כמה מנכ"לים ותיקים שמבינים את העניין הזה, כדי לראות מה ניתן לעשות.
יוסף הירש: באשר למכרזים – אפשר לעשות מכרז על כל דבר, ואפשר גם לפטור ממכרז.
יוסף הירש: אולי לא טוב לעשות על כל דבר מכרז.
יוסף הירש: בגלל זה המחוקק, לדעתי בצדק, חוקק המון סעיפים של פטור ממכרז כאשר מוצדק לתת פטור ממכרז.
יוסף הירש: בדקנו את תנאי הפטור.
יוסף הירש: משרד החינוך לא דאג שיעמדו בתנאי הפטור, חשוב לציין את זה.
יוסף הירש: אנחנו מציינים את זה לא רק בשל הפרת החוק, אלא גם התוצאה היתה לא טובה.
יוסף הירש: ייתכן שמה שקורה עכשיו טוב אפילו פחות, אינני יודע, לא ביקרנו את זה, ואולי זה נושא לביקורת הבאה, אולי הלכו מן הפח אל הפחת, אבל המצב הקודם לא תאם את תנאי הפטור.
יוסף הירש: כתוצאה מכך הרשויות המקומיות היו צריכות להשתתף ב-25%, הורי התלמידים היו צריכים להשתתף ב-10%.
יוסף הירש: אסור לשכוח גם שהיו רשויות מקומיות חלשות שלא יכלו להשתתף ולכן ירדו מן הרכבת הזאת.
יוסף הירש: עולה כאן שאלה עקרונית, ואני סבור שצדק מר אלאלוף כאשר קרא את אשר קרא, שלצד החלק של העמותה היתה כתובה כוכבית: "רשויות מקומיות והורי תלמידים".
יוסף הירש: עולה כאן שאלה עקרונית, האם עמותה פרטית צריכה לגייס כספי רשויות מקומיות?
יוסף הירש: זה מתקשר אולי גם לשאלה של חבר הכנסת ליצמן, שסיפר שאומרים שקרן רש"י נותנת כך או אחרת.
יוסף הירש: השאלה איפה משרד החינוך.
יוסף הירש: איפה שתורמים – תורמים, אבל כאשר משרד החינוך מתפרק מסמכויותיו, ייתכן שהקריטריונים שלו טובים יותר או טובים פחות, צריך לבדוק שהם יהיו הכי טובים שאפשר, אבל לא היה פיקוח פדגוגי של משרד החינוך על התוכנית, חד-משמעית לא.
זבולון אורלב: פיקוח על האוכל היה?
יוסף הירש: בשלב מסוים חברת "מרמנת" ערכה ביקורת.
יוסף הירש: אנחנו ציינו גם את תוצאות הביקורת שלה, שהיו לא לגמרי מעודדות.
יוסף הירש: אבל העניין הוא היקף הפיקוח – גם כספי, גם פדגוגי, גם תפעולי.
יוסף הירש: פיקוח פדגוגי לא היה בכלל.
יוסף הירש: משרד החינוך ראה את זה כמין מיזם משותף, כפי שתיארת בצדק, וזה לא נכנס לגמרי אל תוך החבילה של משרד החינוך.
יוסף הירש: אמרו: אולי המפקחים לא צריכים ללכת לשם ולבדוק, והם גם לא הלכו לשם.
זבולון אורלב: במיזם משותף צריך להיות פיקוח של המשרד.
יוסף הירש: חד-משמעית כן.
עוזי ברלינסקי: יש לי שלוש הערות קצרות.
עוזי ברלינסקי: מבלי משים אולי נגעת כאן, אדוני היושב-ראש, בסוגייה שאינה מתייחסת למשרד החינוך בלבד.
עוזי ברלינסקי: השאלות ששאלת אינן צריכות להיות מופנות רק למנכ"לית משרד החינוך כי כל נושא המכרזים, פטור ממכרזים ומדדי בקרה שאליהם התייחס משרד מבקר המדינה, בצדק, אינו פוסח גם על משרד הרווחה ומשרד הבריאות, והרשימה ארוכה.
עוזי ברלינסקי: לכן כל מה שייאמר כאן על הסוגייה הנוכחית צריך להיות נכון למשרדים האחרים.
עוזי ברלינסקי: אם מנכ"לית המשרד נוטלת יוזמה אני מבקש שיהיה מהלך מתואם לפחות עם עוד שני משרדים שמובילים בתחום הזה, וזה קריטי ולא פשוט.
עוזי ברלינסקי: אין היום מדדי בקרה, אין היום רגולציות, גם לגבי ספקים.
עוזי ברלינסקי: אני מתנגד למונח "ספקים", אבל משהשתמשו בו כאן, וגם הופיע בפרוטוקול שאני אומר את זה, אסור לנו להזניח את הראייה הרוחבית.
עוזי ברלינסקי: ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, בראשות השר עמי איילון, אמרה מספר דברים ואני מבקש לקרוא אותם, למרות שאני כתבתי חלק מזה: "התייחסות לקרן סאקט"א-רש"י כאל ספק אינה נכונה.
עוזי ברלינסקי: חשוב לשמור על ניהול תקין, אך אי אפשר להגיע למצב בו יוצרים סרבול בירוקרטי ודרכי פעולה בלתי אפשריות של הממשלה מול תורם".
עוזי ברלינסקי: זה מתמצת במילים אחדות את מה שאמר היושב-ראש.
עוזי ברלינסקי: אני סבור שאין כאן שום סתירה בין עמדת המדינה, בגדול, ובין עמדת הוועדה הזאת.
עוזי ברלינסקי: עוד אומרת ההחלטה: "ראוי כי משרדי הממשלה ימצאו את האיזון הנכון בכל התקשרות בין הממשלה לתורמים חיצוניים".
עוזי ברלינסקי: שימו לב לסיכום שמקבלת המדינה כאן, שכולל את כל הרעיונות שהוצעו כאן, שהם נכונים, ואת כל הבקרות, שאני שותף להן ועומד מאחוריהן.
עוזי ברלינסקי: יכול לבוא התורם העתידי ולהגיד: סליחה, יש מקורות ומקומות אחרים שזקוקים לעזרתי, אני עובר, לא רוצה לעבוד אתכם.
עוזי ברלינסקי: היום אני יושב-ראש ועדת ביקורת של עמותה גדולה מאוד, שמשרד ראש הממשלה שותף לה, ואחד האיומים של תורמים רציניים מאוד מחוץ-לארץ כאשר הם שומעים על כל המהלכים הקדם-התקשרותיים איתם: תודה רבה, שלום, לא רוצים.
עוזי ברלינסקי: זה סיכון שאף אחד לא מעוניין בו.
עוזי ברלינסקי: החשב הכללי הקודם, מר ירון זליכה, יזם ביטול כל הפטורים לכל העמותות במהלך אחד.
עוזי ברלינסקי: זה הובא בפני ועדת ארידור, הוועדה שעסקה בין היתר בהסדרת היחסים בין המדינה ובין גופים נתמכים.
עוזי ברלינסקי: הוא לא הצליח בכך בשל הסיבה הפשוטה, שבא הג'וינט ואמר: תודה רבה, אתם לא רוצים אותי – תוציאו אותי מהפטור, אני יוצא מן העסק, ואז מישהו קלט את הרעיון.
עוזי ברלינסקי: גברת שלומית עמיחי היתה אז כמדומני בג'וינט אבל מר ארנון איקן וכל חבריו הגיעו לוועדת ארידור, שאני יזמתי אותה בעוונותי, ואמרו את הדברים, והעניין הזה לא צלח.
עוזי ברלינסקי: אני ממליץ בפני היושב-ראש שאם יהיה דיון מקדמי נוסף, יזמין את מר יורם ארידור, שהיה יושב-ראש הוועדה להסדרת העניין, לומר דברים.
עוזי ברלינסקי: נדמה לי שכולנו נוכל להשכיל מכך, אם ירצה בכך היושב-ראש.
עוזי ברלינסקי: הספר שנוגע להסדרה מצוי, ואם מישהו רוצה אפשר להמציא לו אותו.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת לברך את קרן רש"י על תרומתה ועל כל פועלה למען קידום רווחת תלמידים ואוכלוסיות נזקקות במדינת ישראל, ומביעה תקווה שגם אם נעשו מהלכים כאלה או אחרים כפי שהחוק מחייב, אין שום כוונה להמעיט כהוא זה מערכה ומתרומתה של קרן רש"י.
זבולון אורלב: אנו קוראים לקרן להמשיך ולפעול ולתרום למדינת ישראל, למען התלמידים, ככל האפשר.
זבולון אורלב: באשר לביקורת שנאמרה כאן, קודם כול רשמנו לפנינו שהתקיים מכרז והעמותה זכתה בו.
זבולון אורלב: שנית, רשמנו בפנינו שקיימים קריטריונים לבחירת הישובים ומוסדות החינוך על-פי מבחן סוציו-אקונומי המכונה "שטראוס", ושתימצא הדרך כדי שהקריטריונים, בנוגע לישובים ולבתי-הספר, יובאו לידיעת הציבור או לידיעת בעלי תפקידים מסוימים, ורשמנו בפנינו את הערת המנכ"לית.
זבולון אורלב: דבר שלישי, רשמנו בפנינו שגם בעקבות הדוח יש השתתפות דיפרנציאלית של הורים על-פי רמה סוציו-אקונומית של היישוב.
זבולון אורלב: דבר רביעי, רשמנו לפנינו שאין כפל תוכניות בין פנימיות יום ובין יום חינוך ארוך במשרד החינוך.
זבולון אורלב: יתכן שהתנאים של אותם ילדים מחייבים כפל כזה, אבל אני מבין שזה במסגרת של מערכת משרד הרווחה או מערכות אחרות.
זבולון אורלב: הוועדה מודאגת לקבל דיווח, שבעקבות המכרז שונה מעמדה של הקרן משותף במיזם משותף לספק, ובעקבות המכרז מספר הנהנים מן התוכנית לפנימיות יום פחת מ-70,000 ל-30,000, דבר המחייב מחשבה.
זבולון אורלב: רשמנו לפנינו את הודעת המנכ"לית שמשרד החינוך יקים קבוצת עבודה לבחינת השאלה, כיצד ניתן לקיים מכרז באופן שישמור על הגוף המתערב התורם במעמד של שותף במיזם ולא במעמד של ספק.
זבולון אורלב: כפי שאמרתי, אביא את הנושא הזה לדיון בשדולה לקידום החברה האזרחית, ביחד עם החשב הכללי במשרד האוצר.
זבולון אורלב: נתקלנו גם בבעיה של אותן רשויות מקומיות שאינן עומדות בקריטריונים ולכן לא נכנסות לתוכנית.
זבולון אורלב: כלומר, מעבר לכך שפחת מספר המשתתפים בתוכנית מ-70,000 ל-30,000, פחת גם המספר מ-42,000, המספר המתוקצב, ל-32,000.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים במחצית השנייה של חודש ינואר, באמצע שנת הלימודים, ועדיין רבע מן הילדים הזכאים לא נכנסו לתוכנית.
זבולון אורלב: זה מחייב את משרד החינוך לפעול כדי לתקן את הבעיה.
עוזי ברלינסקי: למה מסתמכים בפעילות מן הסוג הזה על עמותה?
עוזי ברלינסקי: זאת חובת המדינה.
שלומית עמיחי: מה חובת מדינה?
עוזי ברלינסקי: יום חינוך ארוך זה לא חובת מדינה?
שלומית עמיחי: הוא מדבר על פנימיות יום, וזה לא חובת המדינה.
זבולון אורלב: אנחנו מדברים כרגע על פנימיות יום, שאינן פועלות על בסיס חוק.
זבולון אורלב: הטענה שלך צודקת בכל הקשור לחוק ההזנה.
זבולון אורלב: עו"ד דורית מורג שנמצאת כאן יודעת ששם הייתי יותר נושך ויותר שורט מכיוון ששם הזכאות על-פי חוק ולא יכול להיות שום תירוץ לשום שר לא לקיים חוק.
זבולון אורלב: שר שאינו דואג שמלוא הזכאים על-פי החוק להיות מוזנים בחוק ההזנה ייהנו מן השירות הוא שר שעובר על חוק המדינה, ועל כך נקיים דיון נפרד, במסגרת הוועדה שלנו או במסגרת ועדת החינוך, התרבות והספורט.
זבולון אורלב: אבוא בדברים עם יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט כי אני חבר גם בוועדה ההיא.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה שנושאה: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 41) (פרסום ממצאים חיוביים), התשס"ח-2007.
זבולון אורלב: יש לי הרגשה שעד שחבר הכנסת כבל ייכנס, אנחנו נגמור את החוק.
זבולון אורלב: קיבלתי הודעה שיש נוסח מוסכם בין הלשכה המשפטית של הכנסת לבין משרד מבקר המדינה.
זבולון אורלב: הנוסח הוא: "תיקון סעיף 15.
זבולון אורלב: בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 [נוסח משולב], בסעיף 15(ב), אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) יציין שיפור או פעולות בולטות לטובה, הראויים לדעת המבקר להיכלל בדין וחשבון"".
זבולון אורלב: איפה חבר הכנסת כבל?
זבולון אורלב: הנה הוא.
זבולון אורלב: יש נוסח מוסכם בין הלשכה המשפטית של הכנסת לבין משרד מבקר המדינה.
זבולון אורלב: זה הנוסח.
זבולון אורלב: כלומר, המטרה של החוק הזה, כדי שהמבקר ייתן תשומת לב שבמידה והוא תוך כדי הביקורת נתקל בדברים חיוביים, יציין אותם.
זבולון אורלב: אגב, זו הצעת חוק שהצעת בכנסת הקודמת ולא הלכה, ובכנסת הזאת זה הולך.
זבולון אורלב: זה הודות לכך שהמבקר באופן עקרוני קיבל את הגישה שלך.
איתן כבל: המבקר הקודם היה מאסכולה מאוד...
זבולון אורלב: הנוסח הוא שיציין שיפור או פעולות בולטות לטובה, ראוי לדעת המבקר להיכלל בדין וחשבון.
זבולון אורלב: זה מקובל על כולם?
זבולון אורלב: מי בעד, מי נגד?
זבולון אורלב: נוסח החוק אושר פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.
אבשלום וילן: אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, ה-23 בינואר 2008.
אבשלום וילן: הנושא הוא אתרי אשפה בנחלות בישובים חקלאיים במרכז הארץ, דוח מבקר המדינה 58א'.
אבשלום וילן: אני מקדם בברכה את מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, ראשי מועצה וכל מי שהגיע לדיון.
שמואל גולן: הדוח הזה, שאנחנו מציגים פה היום, הוא דוח אחד מתוך מכלול של דוחות שעשינו בשנים האחרונות בנושא של שימושי קרקע.
שמואל גולן: התמקדנו במיוחד במספר נושאים שסברנו שצריך להתמקד בהם ובמיוחד בנושא הנחלות שיושבות בדרך כלל על הקרקע של המדינה, והשימושים שנעשו בהן.
שמואל גולן: היו מספר דוחות והפעם עסקנו בסוגיה של אתרי אשפה בנחלות.
שמואל גולן: אציג את הצוות שעסק בנושא: ראש האגף יובל חיו, שיציג את עיקרי הממצאים.
שמואל גולן: עורך דין יוסי אפשטיין, גברת אווה שמחוני שעשתה את עבודת השטח.
שמואל גולן: הדוח התמקד ב-3 מרחבי תכנון בתחום של 4 מועצות אזוריות.
שמואל גולן: הוא מיפה כ-54 אתרי אשפה או אתרי הטמנה עיליים ותחתיים לכל מיני סוגי פסולת.
שמואל גולן: מעבר לתחום של הרישוי ולתחום של ייעוד הקרקע, הדוח גם שם את הנזקים, במיוחד בתחום איכות הסביבה ובנושא של נזקים לאקוויפר המים, זיהום אוויר וקרקע שיכולים לנבוע מהפעולה הזאת.
אבשלום וילן: זה היה רק באזור הדרום?
שמואל גולן: לא, עשינו את זה באזור המרכז ודרום.
שמואל גולן: באר טוביה, חבל מודיעין, גזר ועמק לוד לכיוון צומת מסמיה.
שמואל גולן: אלה אזורים שהתמקדנו בהם.
שמואל גולן: בעבר עשינו דוח דומה באחת מהמועצות המקומיות בצפון וגם שם התמודדנו עם שימושי הקרקע.
שמואל גולן: היה עוד דוח אחד שנעשה בתוך הנחלות, על בניה שעשו בהן, ועשה את זה גוף אחר במשרד שלנו.
שמואל גולן: נציג את עיקרי הממצאים בקצרה: הדוח בא להציג בעיה, תופעה ולאו דווקא להתמקד במועצה אזורית זו או אחרת, וכיצד מתמודדים עם התופעה הזאת ואיך פותרים את הסוגיה.
יובל חיו: אני אפתח בתיאור התופעה, תיאור הבעיה כי זה למעשה הבסיס של כל הנושא.
יובל חיו: עניינו של דוח זה בתופעה שרווחת של אתרי פסולת בלתי מורשים שהוקמו בעשור האחרון בישובים חקלאיים בתחומי שיפוטן של מועצות אזוריות.
יובל חיו: אתרי האשפה הוקמו על קרקע חקלאית בתחומיהם של משקים פרטיים ובסמוך לבתי מגורים.
יובל חיו: מדובר באתרים לסילוק אשפה מסוגים שונים, פסולת בנין, גרוטאות, פסולת מתכות ואשפה מעורבת מסוגים שונים.
יובל חיו: אנחנו הכללנו את כל המרכיבים האלה בקטגוריה של אתרי אשפה או אתרי פסולת במינוחים שמשתמשים בהם במשרד להגנת הסביבה.
יובל חיו: בדוח נבחן הטיפול בלמעלה מ-50 אתרי אשפה שפעלו בשנים 98-06.
יובל חיו: שטחם של האתרים נע בין חצי דונם ל-22 דונם.
יובל חיו: זה הטווח מהאתר הקטן ביותר שהתעסקנו אתו ועד הגדול ביותר.
יובל חיו: לאתרי האשפה הללו פונתה פסולת מסוגים שונים, כמו שאמרתי קודם.
יובל חיו: מבחינת המינונים אנחנו מדברים על 24 אתרים שהוערמה בהם פסולת בנין או נטמנה.
יובל חיו: 18 אתרים של פסולת מתכת, 12 אתרים של פסולת מעורבת.
יובל חיו: בחלק מהאתרים אף נכרו לפני הערמת האשפה בורות נרחבים להטמנת האשפה.
יובל חיו: הן הכרייה והן הערמת האשפה גרמו לשינוי פני הקרקע, ב-20 מהאתרים גרמה הרמת האשפה באתר להגבהת פני הקרקע במטר אחד עד 12 מטרים.
יובל חיו: על ההגבהות האמורות בחלק מהאתרים הוקמו סככות ומבני משק, בתוך הנחלות הפרטיות הללו.
יובל חיו: כלומר, הם שמשו גם כביסוס להקמת מבני משק בתוך הנחלות עצמן.
יובל חיו: על פי נתוני הוועדות המקומיות פעילותן של הוועדות המקומיות פעילותם של 41 מ-54 אתרי האשפה עד אמצע שנת 2006.
יובל חיו: כשאנחנו מדברים על המונח "פסקה" צריך להבהיר שבחלק מהמקרים בעל הנחלה הגיע לתוצאה שהוא קיווה אליה מבחינת הביסוס של הקרקע, והגיע לתוצאה, בין היתר, גם בתחום הכלכלי.
יובל חיו: בעלי הנחלות במקרים האלה מפיקים גם רווחים כלכליים מהפעולות הללו, הם מיצו את הדבר ואכן הפעילות פסקה בין אם עקב פעולות אכיפה ובין אם מיצוי התועלת.
יובל חיו: בשנים שפעלו האתרים הפיקו המחזיקים באתרים ומפעיליהם תועלת כלכלית מהפעלתם ופגעו באיכות הסביבה ובבריאות הציבור.
יובל חיו: ניתן לתלות את הפסקת פעילותם של האתרים בכך שמפעילי האתרים מיצו את מירב הפוטנציאל, כפי שאמרתי קודם.
יובל חיו: חשוב להדגיש, בפתיחת הדברים, מה התכלית של הדוח הזה.
יובל חיו: הדוח הזה בא להעלות לסדר היום תופעה שמהווה מטרד סביבתי מאוד משמעותי.
יובל חיו: לנתח את הבעיה באזור גיאוגרפי מסוים על מנת להפיק לקחים לגבי אזורים אחרים וכבר אומר שאנחנו יודעים שהתופעה קיימת בצורה נרחבת במחוזות אחרים.
יובל חיו: אנחנו כרגע נמצאים במחוז מסוים ואנחנו מודעים לכך שהיא קיימת גם במחוזות האחרים ויש גם מגמות של התרחבות התופעה.
יובל חיו: צריך להביא לשיפור בשיתוף הפעולה בין הגורמים המטפלים.
יובל חיו: המסקנה המרכזית שלנו היא שכל אחד מהגורמים שיושבים פה, הוא, כשלעצמו, מתקשה להגיע לפעולה אפקטיבית כנגד התופעה הזאת, כמו בכלל בתחום האכיפה, אבל אנחנו כרגע עוסקים בנושא הזה.