GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד יוכי גנסין: כן.
עו"ד יוכי גנסין: שימוע יכול להיות שימוע בכתב וזה לא קשור דווקא לוועדת החריגים הזאת.
עו"ד יוכי גנסין: כאשר שר רוצה לפזר מועצה, האם הוא צריך לשמוע כל אחד ואחד מחברי המועצה?
עו"ד יוכי גנסין: לא, הוא ממנה ועדה שהיא ועדת גבולות והיא זו ששומעת מטעמו את כל מי שיש לו טענות כאלה ואחרות לגבי תפקודה של המועצה.
זבולון אורלב: למיטב ידיעתי לא בוצעה אף הדחה של ראש רשות מקומית שלא בוצע שימוע פיזי של אותו ראש ראשות לפחות עם המנכ"ל.
עו"ד יוכי גנסין: יש ועדת גבולות.
זבולון אורלב: אם ראש מועצה יהיה ראש מועצה או לא, זה עדיין לא גורל חיים אם אדם יהיה יהודי או לא.
עו"ד יוכי גנסין: אני לא בטוחה כי מדובר בסיכול שיטה דמוקרטית.
עו"ד יוכי גנסין: הטענה היא שגוף מנהלי מדיח אדם שהוא נבחר ציבור בבחירות דמוקרטיות והולכים ומדיחים אותו.
זבולון אורלב: יש בינינו חילוקי דיעות.
עתניאל שנלר: האם קרה פעם שאדם נבחר הודח מבלי שאמר את דעתו בפני מישהו?
עו"ד יוכי גנסין: בפני מישהו בוודאי.
עתניאל שנלר: הוועדה היא מישהו, לא?
עו"ד יוכי גנסין: לא, שליח בית הדין וכך כתוב בכללים.
עו"ד יוכי גנסין: שליח בית הדין תפקידו להיות הגורם המקשר.
עו"ד יוכי גנסין: הוא האדם שמכיר אותו, משוחח איתו, הוא גם יכול להעיד על כנות כוונותיו.
עו"ד יוכי גנסין: בוועדה לא בהכרח מכהנים אנשים דתיים, הם לא חייבים להיות אנשים דתיים וודאי שלא רבנים.
עו"ד יוכי גנסין: שליח בית הדין הוא נציגו עלי אדמות, הוא הגורם המקשר בין אותו אדם ובין בית הדין ובין אולפן הגיור.
עו"ד יוכי גנסין: לכן הוא יכול להעיד האם הלימודים שלו רציניים וכו'.
הרב ישראל רוזן: הוא ממליץ לוועדה.
עו"ד יוכי גנסין: והוא גם מגיש מסמכים.
הרב ישראל רוזן: הביקורת שלנו היא על אותם מקרים שבהם שליח בית דין ממליץ.
זבולון אורלב: האם יש מקרים שבהם שליח בית הדין ממליץ ואתם לא מאשרים?
הרב ישראל רוזן: אלה רוב המקרים.
זבולון אורלב: למיטב ידיעתך אלה רוב המקרים?
הרב ישראל רוזן: כן, כי ההליך הוא שמביאים לוועדה עם המלצת שליח בית דין.
זבולון אורלב: אחרי זה גם הערעור נעשה בפני אותה ועדה בלי שהאדם מופיע בפניה, כלומר אדם יכול לערער על ההחלטה וכנראה הוא עושה את זה בכתב, אבל גם פה אין לו שום הזדמנות להופיע בפני הוועדה.
הרב ישראל רוזן: שליח בית הדין מייצג את האדם בפני הוועדה.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: פנייה בכתב היא זו שמעוגנת בכללים.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: הכללים אומרים שהפונה יפנה בכתב, הבקשה צריכה להיות בכתב ואם הוא רוצה שהוועדה תשקול שנית את החלטתה, הוא צריך לפנות בכתב.
זבולון אורלב: גם לבית המשפט פונים בכתב ואחרי זה יש דיון.
זבולון אורלב: את לא יכולה לומר שהואיל והוא הגיש בקשה בכתב, בזה נגמר העניין.
זבולון אורלב: בסעיף 4 לא כתוב שהוועדה לא תזמין אותו.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: בענייני מתן אשרות.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: ..
זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים במתן אשרות.
זבולון אורלב: אנחנו עוסקים בהליכי גיור.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: החוק קובע הבדל בין אי מתן לבין ביטול.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: יש הבדל בין זה שאתה לא נותן משהו מלכתחילה לבין זה שאתה מבטל סטטוס קיים.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: בביטול אתה תמיד צריך לנמק ואז ראוי שתעשה איזשהו שימוע, בין אם הוא בכתב ובין אם הוא בעל-פה.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: יש הבדל בין זה שאתה לא נותן סטטוס לבין זה שאתה מבטל סטטוס.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: כל הדוגמאות שדיברתי עליהן הן מקרים של ביטול ובהם הסיטואציה המשפטית שונה.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: מתוך הכללים אין צורך שהוועדה תשמע אישית כל אחד.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: שנית, מבחינת ייעול, אם יש תלונות על כך שיש הרבה תיקים שממתינים לוועדה ושהוועדה דנה רק בעשרה תיקים כל יום, אני יכולה לומר שהוועדה יושבת באופן מאד רציני על כל תיק, מקשיבה לשליח בית הדין, שומעת את כל נציגי הוועדה, את יושב ראש הוועדה ואת הנציגים האחרים.
זבולון אורלב: אתם יושבים כל שבוע?
עו"ד רינה נשר-אחיפז: אני לא יושבת ברוב הוועדות ויש נציגה אחרת ממשרד הפנים שיושבת ברוב הוועדות.
זבולון אורלב: אין נציגה קבועה למשרד הפנים?
עו"ד רינה נשר-אחיפז: יש נציגה קבועה, עורכת הדין דפנה צנגן, שהבן שלה חולה.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: אני עוסקת איתה באותו תחום.
זבולון אורלב: שתהיה לו רפואה שלמה.
זבולון אורלב: הוועדה יושבת כל שבוע?
עו"ד גלי טולידנו: הוועדה אמורה לשבת כל שבוע והיא גם ישבה.
עו"ד גלי טולידנו: במשך קצת למעלה מחודש היא לא ישבה, אבל למעט זאת היא ישבה כל שבוע באופן קבוע.
עו"ד גלי טולידנו: אמנם יצאה מישהי לחופשת לידה, אבל אני מייד נכנסתי במקומה.
עו"ד גלי טולידנו: אני לא יודעת לגבי הדלקת נרות, אבל אני יכולה לומר לך שאף ישיבה לא התבטלה בגלל הדלקת נרות.
עו"ד גלי טולידנו: בנושא המזכירה – מערך הגיור, שאמור לספק את שירותי המזכירה לוועדת החריגים, קיימות בו בעיות ארגוניות קשות.
עו"ד גלי טולידנו: משרד ראש הממשלה מכיר את הבעיות האלה.
עו"ד גלי טולידנו: פנינו לנציבות שירות המדינה יחד עם המשרד והנציבות עשתה ועדת בדיקה.
עו"ד גלי טולידנו: ועדת הבדיקה מסיימת בימים אלה את הבדיקה ומשם נמשיך.
זבולון אורלב: יש כמה אנשים שמחייכים.
הרב ישראל רוזן: ויש כמה אנשים שבוכים.
עו"ד גלי טולידנו: באנו לכאן לומר את האמת.
עו"ד גלי טולידנו: ברוב המקרים ועדת החריגים מאפשרת את הליך הגיור.
זבולון אורלב: אמר פעם עגנון את המשפט הידוע: כשבאה נחמה יוצאת הנשמה.
זבולון אורלב: למה מוציאים לאנשים את הנשמה עד שנותנים להם את האישור?
זבולון אורלב: אומר הרב קציר שאדם ממתין להיכנס לוועדה כבר שנה וחצי.
עו"ד גלי טולידנו: אני לא יודעת כמה זמן אדם ממתין להיכנס לוועדה, אבל ועדת החריגים דנה בכל מקרה באופן מאד מעמיק ושוקלת בכובד ראש כי הרי מדובר בחייהם של אנשים.
עו"ד גלי טולידנו: אף אחד מאיתנו לא מקל ראש בזה ולכן על כל תיק יושבים זמן ארוך.
זבולון אורלב: אני פוגש אותך בפעם השנייה.
זבולון אורלב: אמרתי כבר בפתיחת הישיבה שמאד התרשמתי מהישיבה המקדמית שהיתה לנו, שהכל מתנהל בסדר גמור, עד שקיבלתי את כל התלונות.
זבולון אורלב: גם עכשיו יש פער נוראי בין מה שאת אומרת לבין מה שהם מדווחים.
זבולון אורלב: הם מדווחים על עיכובים, על התעמרות באנשים, על כך שאנשים לא מקבלים תשובות ומחכים שנה-שנה וחצי.
זבולון אורלב: את אומרת שהכל מתנהל כסדרו ואני מאמין לך, אבל אני גם מאמין להם.
זבולון אורלב: מה יסוד הפער הזה?
עו"ד גלי טולידנו: שמעתי על מקרים של אנשים שנכנסים להליכי גיור ללא אישור ראשוני של הוועדה.
זבולון אורלב: אני מכיר את הרב אבשלום קציר והאמיני לי, הוא יודע איך לפנות לוועדה.
זבולון אורלב: אם הוא אומר שממתינים שנה וחצי להיכנס לוועדה, אני מקבל את הדברים כפשוטם.
זבולון אורלב: לפני כעשרים דקות נכנס לחדר הוועדה הרב דיין, שהוא יושב ראש ועדת החריגים.
זבולון אורלב: הרב קליין, בבקשה.
הרב משה קליין: אני אנסה לדבר באופן חיובי.
הרב משה קליין: ראשית, כללי הדיון בבקשות לגיור שהותקנו על ידי הראשון לציון ושני חברים שישבו על עוגני התקנתם הם כללים שהתקינו בשר ודם.
הרב משה קליין: אם יש לקונות כאלה ואחרות או צורך כזה או אחר לעגן את מה שאתה הגדרת, אדוני היושב ראש, כנשמה של העניין או אותם פרמטרים שלפיהם תדון הוועדה, הרי שהראשון לציון חי, קיים ועומד ואפשר לחזור אליו.
הרב משה קליין: כללי הדיון בבקשות לגיור הן דבר, שלא צריך להיות כללים המשתנים מיום ליום או משעה לשעה, אבל בהחלט אם נתגלו בהם קשיים תפעוליים ברמה המהותית, אפשר לחזור למתקין הכללים.
עתניאל שנלר: האם העליתם בדעת
עתניאל שנלר: כם אפשרות שוועדת החריגים תהיה בהרכב של אותה ועדת חריגים עם הרכב בית דין באופן קבוע?
הרב משה קליין: לא.
עתניאל שנלר: האם זה לא היה פותר לכם את המתח הגדול שיש כאן כל הזמן?
הרב משה קליין: האם זה היה על שולחן הדיונים?
הרב משה קליין: לא, איש לא חשב על הרעיון הזה.
הרב ישראל רוזן: זה היה, היושב ראש היה דיין.
עתניאל שנלר: אני לא מדבר על היושב ראש.
הרב ישראל רוזן: דובר על כך שיהיה הרכב משותף.
הרב משה קליין: הכללים הותקנו ובהתקנתם היו שותפים מספר אנשים.
הרב משה קליין: הדברים הגיעו בסיכומו של דבר לשולחנו של הראשון לציון, כאשר הגברת גנסין הגיע בבוקרו של יום לראשון לציון, הביעה את עמדותיה וביחס לדברים האלה הדברים התקזזו והתכיילו למה שכתוב לפניכם.
הרב משה קליין: אני סבור שאם יש קשיים כאלה ואחרים, כולם ברוך השם חיים ואפשר לדון בהם.
הרב משה קליין: איש במערך הגיור אינו סבור שיש לשנות את מדיניות ההגירה של מדינת ישראל.
הרב משה קליין: איש במערך הגיור אינו סבור שמדינה יש לה זכות שלא להגן על עצמה מפני שימוש לרעה בהליך הגיור.
הרב משה קליין: אין לנו ספק קל שבקלים שלא כל הרוצה לבוא וליטול, יבוא וייטול.
הרב משה קליין: אלא, אני רוצה להצביע על כך שיש בתוכנו מאות אנשים, שהתקשרו לשאינן יהודיות או להיפך בדרך כזאת או אחרת.
הרב משה קליין: רק לפני שבועיים פנו אליי שני אלופים במיל' ותינו את כאבם ביחס לבנם, שקשור בקשרי אהבה כאלה ואחרים עם כאלה המוגדרות שאינן יהודיות והם זועקים לעזרה.
הרב משה קליין: תת-אלוף במילואים, שהוא גיבור ישראל, פנה אליי והוא מתנה את כאבו.
הרב משה קליין: כמו שמדינה חייבת להגן על עצמה מפני שימוש לרעה בהליך הגיור וכמו שמדינה צריכה להיזהר משינוי מדיניות ההגירה, המדינה גם חייבת לשאול את עצמה מה היא עושה למען אזרחיה הישראליים, הקשורים בקשר כזה או אחר.
הרב משה קליין: חבר הכנסת אורלב, העלית שאלות יסודיות האם תפקיד הוועדה לתת מידע או שמא תפקידה לבדוק כנות גיור.
הרב משה קליין: אני חושב שאלה שאלות יסוד שצריכות להיות נידונות.
הרב משה קליין: מעמד מערך הגיור ביחס לוועדה הוא מעמד מאד מוזר.
הרב משה קליין: מחד אנחנו שליש מן המשולש ופעם אחר פעם אנחנו מוצאים את עצמנו צריכים לתת מענה הן לעניינים טכניים ולעניינים אדמיניסטרטיביים כי הרב קציר לא מכיר אף אחד אלא את יושב ראש הוועדה ואת מערך הגיור.
הרב משה קליין: אנחנו נשטפים בשטף של פניות אין סופיות והאכזבה בערבו של יום ממענה שאינו מתקבל מגיע לפתחנו.
הרב משה קליין: לכן, יש צורך למפות את הקשיים בצורה ברורה ולנסות לראות איך אנחנו פותרים את הבעיות לאותם מתקשים.
הרב משה קליין: אני לא מדבר על אינדיבידואלים אלא על העקרון.
עתניאל שנלר: אם הבנתי נכון, אתה אומר שאחד הכלים לתיקון הוא שינוי התקנות הללו.
הרב משה קליין: אנחנו חייבים להיצמד לכללי הגיור בבקשות לגיור ולא איש הישר בעיניו יעשה, אבל אם נגלים קשיים כאלה ואחרים, צריך לחזור למתקין התקנות על הספקטרום הרחב של אלה שסייעו בהתקנת התקנות, לבדוק אותן ולהגיע למסקנות.
זבולון אורלב: הרב דיין, חלק מהטענות שנשמעו כאן היו בנוגע לתפקוד הטכני-ארגוני של הוועדה, שהיא איננה מתכנסת כל שבוע, שכניסה לוועדה אורכת שנה וחצי ושאנשים לא מקבלים תשובות.
זבולון אורלב: תגיב בבקשה לטענות האלה.
הרב רפאל דיין: שלום, אני מצטער שקצת איחרתי לוועדה.
הרב רפאל דיין: בקשר לאנשים שמחכים – צריך לדעת איך עובדת הוועדה.
הרב רפאל דיין: אותו אדם שעומד להתגייר, כפי שהרב קציר טוען, התקשר אליי וביקש ממני לנסות לעזור לו.
הרב רפאל דיין: העניין עובד כך – הארץ מחולקת לחמישה איזורים, אדם ניגש, פותח שם תיק ושליח בית הדין מראיין אותו.
זבולון אורלב: הוא פותח את התיק בבית הדין?
הרב רפאל דיין: כן.
הרב רפאל דיין: שליח בית הדין רואה את המועמד לגיור ואם הוא לא מתרשם ממנו, הוא אומר לו ללכת לעשות מקצה שיפורים ולחזור.
הרב רפאל דיין: זה דבר שיכול לקחת גם שנה וחצי.
זבולון אורלב: גם אם זה נתין זר?
זבולון אורלב: יש שתי אפשרויות – או אזרח ישראלי או נתין זר.
עתניאל שנלר: מה זה מקצה שיפורים?
עתניאל שנלר: אם הוא לא אזרח ישראלי, הוא לא יכול להתחיל שום דבר.
הרב רפאל דיין: יש מקרים בהם אנשים רוצים להתגייר וכששואלים אותם למה, הם אומרים: חמותי לא תקבל אותי אם אני לא אתגייר.
הרב רפאל דיין: זה כל הסיפור.
הרב רפאל דיין: שליח בית הדין שואל אותו – אתה יודע משהו על יהדות?
הרב רפאל דיין: נאמר לו: שום דבר, החבר שלי הביא אותי וחלק מהקבלה למשפחה היא שאני אעבור גיור.
הרב רפאל דיין: מה אמור שליח בית הדין לעשות?
הרב רפאל דיין: להגיד לו: בוא, בבקשה, העם היהודי מחכה לך?
הרב רפאל דיין: אומרים לו: לך תתחבר קצת.
הרב רפאל דיין: חמותי זה כנות הגיור?
זבולון אורלב: בא נתין זר, פתח תיק, פגש אותו שליח בית הדין, שאל אותו: למה?
זבולון אורלב: אמר לו: חמותי.
זבולון אורלב: אמרת שהוא אומר לו: ככה לא מתגיירים אלא תתחבר יותר.
הרב רפאל דיין: הוא אומר לו ללכת לבית הכנסת, ללכת לרב השכונה.
זבולון אורלב: שיילך ללמוד, אבל אתם לא נותנים לו ללמוד.
הרב רפאל דיין: אני מוכן לתת לו ללמוד.
זבולון אורלב: התקנות אומרות שאי אפשר להתחיל ללמוד במוסד הנתמך על ידי המדינה אם הוועדה לא התירה.
זבולון אורלב: אם בא אדם, איך הוא יכול להתחיל ללמוד אם הוועדה לא מתירה?
הרב רפאל דיין: אני אסביר את הכל.
הרב רפאל דיין: אנחנו מדברים על מצב שהוא עוד לפני שאדם הגיע לוועדה.
הרב רפאל דיין: שליח בית הדין פוגש את האדם ואומר לו ללכת ללמוד לימוד בלתי פורמלי.
הרב רפאל דיין: הוא חוזר שוב לשליח בית הדין, שליח בית הדין רואה שיש לו כנות והוא בא להתחבר לעם היהודי ואז הוא מביא אותו לוועדה.
זבולון אורלב: מה זה לימוד בלתי פורמלי?
זבולון אורלב: אנחנו יודעים על מקומות שבהם אנשים לומדים.
זבולון אורלב: מה זה בלתי פורמלי?
הרב רפאל דיין: זו אלייה וקוץ בה.
הרב רפאל דיין: מצד אחד יש ועדה רוחנית ומצד שני המדינה לא רוצה לתת לכל אחד להיכנס.
הרב רפאל דיין: זה פיצול של סמכויות כמו שיש בתי דין לענייני משפחה ובתי דין רבניים.
זבולון אורלב: מי קובע את הכנות של אותו אדם?
הרב רפאל דיין: שליח בית הדין.
זבולון אורלב: לא הוועדה?
הרב ישראל רוזן: בכל המקרים שאנחנו מתרעמים עליהם שליח בית הדין המליץ לגייר.
הרב רפאל דיין: הרבה פעמים שליחי בית הדין באים כדי שאנחנו נדחה את התיקים.
עו"ד יוכי גנסין: הוא אומר לך דבר אחד וכותב דבר אחר.
הרב ישראל רוזן: זאת בדיוק הבעיה, הם לוקחים את הסמכות להחליט מי כן ומי לא.
הרב רפאל דיין: ואתה לא לוקח סמכות?
הרב רפאל דיין: צריך לדבר לגופו של עניין ולא לגופו של איש.
זבולון אורלב: אם החלק הרבני התרשם שהמבקש להתגייר הוא כן, האם יש מקרים שבהם הוועדה למרות זאת לא מאשרת?
הרב רפאל דיין: לפעמים כן.
הרב רפאל דיין: קרו כבר מקרים כאלה.
זבולון אורלב: על יסוד מה?
הרב רפאל דיין: חשבו שזה לא ראוי.
הרב רפאל דיין: הוועדה בנויה מאיש הרוח, כביכול, שזה מערך הגיור, שאני מייצג אותו כרגע, משרד הפנים שנותן אשרה לאותו מתגייר שיישאר במדינה ויתחיל בהליך והאיש של משרד ראש הממשלה.
הרב רפאל דיין: לפעמים אנחנו לא מצליחים לשכנע את אנשי משרד הפנים או את אנשי משרד ראש הממשלה ולהיפך.
הרב רפאל דיין: לפעמים אנשי משרד ראש הממשלה לא מצליחים לשכנע אותנו כי אני חושב שאותו אדם לא ראוי.
זבולון אורלב: מה באשר לכך שאורך זמן רב עד שאנשים מגיעים לבית הדין, שנה-שנה וחצי?
הרב רפאל דיין: לצערי הרב, יש יחסים מאד טעונים בין אנשים בהנהלת בית הדין הרבני ולכן אי אפשר לעבוד.
הרב רפאל דיין: לפעמים אין מזכירה ואין פרוטוקול, אבל כשיש פרוטוקול, הוא יוצא מייד ושליח בית הדין מקבל את הפרוטוקול במקום.
זבולון אורלב: יש מקרים שאין בהם פרוטוקול.
הרב רפאל דיין: כשיש פרוטוקול ואין בעיות לוגיסטיות, אנחנו חותמים במקום ומפיצים אותו.
עו"ד גלי טולידנו: מי שנותן את הנקודה ההלכתית הוא אך ורק שליח בית הדין.
עו"ד גלי טולידנו: אף אחד מחברי הוועדה לא מתיימר לתת את הנקודה ההלכתית.
עו"ד גלי טולידנו: אני לא אישה דתיה, אבל גם אם יש אנשים דתיים, זה לא התפקיד שלהם.
עו"ד גלי טולידנו: אם שליח בית הדין ממליץ ואנחנו לא אישרנו, זה אך ורק מסיבות אובייקטיביות אזרחיות.
עו"ד גלי טולידנו: למשל, האדם ביקש מספר פעמים ממשרד הפנים בקשה להתאזרח במדינה והבקשה שלו סורבה מטעמים כאלה ואחרים.
עו"ד גלי טולידנו: מישהי ביקשה מעמד על בסיס העובדה שיש לה ילדי עובדים זרים והיא סורבה.
עו"ד גלי טולידנו: אחר כך היא ביקשה מעמד כי יש לה אימא זקנה שגרה כאן וגם על זה היא סורבה.
עו"ד גלי טולידנו: אחר כך היא ביקשה ממניעים הומניטריים וגם זה סורב ובסופו של דבר היא מנסה להיכנס דרך הדלת האחורית של הגיור.
עו"ד גלי טולידנו: כל מקרה לגופו ואף אחד בוועדה לא מתיימר להגיד מבחינה הלכתית אם אדם יכול להתגייר או לא.
זבולון אורלב: איך מסתדר מה שאמרת עכשיו אם שליח בית הדין בא ואומר שהוא התרשם שהיא כנה בכוונתה?
עו"ד גלי טולידנו: הבחינה שלנו היא בחינה אזרחית ופעמים רבות שליח בית הדין עצמו מאד מופתע.
זבולון אורלב: אבל העניין כאן הוא תקנות גיור ולא תקנות אזרחות.
עו"ד גלי טולידנו: זה לצורך אשרה.
עו"ד גלי טולידנו: הוועדה היא בין משרדית, שמאשרת פתיחת הליך גיור מכיוון שמדובר בנתין זר, כי בסופו של ההליך הוא יקבל מעמד של עולה.
זבולון אורלב: שליח בית הדין שמראיין את האדם יודע את כל ההיסטוריה הזאת?
עו"ד יוכי גנסין: לא, וזאת בדיוק הסיבה שזה עולה לוועדת החריגים.
עו"ד יוכי גנסין: הוא לא אמור לספר לו את זה.
עו"ד רינה נשר-אחיפז: האיש לא מספר לו.
זבולון אורלב: נשמעו טענות על כך שחלק מהמתגיירים לא יודעים את השפה העברית ושליחי בית הדין לא יודעים את השפה של המבקש להתגייר.
הרב רפאל דיין: זה אבסורד.
הרב רפאל דיין: שליח בית דין שלא בקיא באותה שפה, או שהוא נעזר באחד מאנשי הצוות שלנו, שיודע את השפה ואם לאו, הוא מביא איתו מתורגמן.
הרב רפאל דיין: אנחנו צריכים לדעת ספרדית, יפנית וכו'?
זבולון אורלב: כמה תיקים עומדים היום פתוחים?
הרב רפאל דיין: אין לי נתונים.
זבולון אורלב: בישיבה הקודמת דיברתם על 600 בקשות בשנה.
הרב שאול פרבר: אני מחזיק בידי מסמך רשמי של מנהל בית הדין, שכתוב בו: 250 תיקים ממתינים לאישור ועדת החריגים".
הרב רפאל דיין: אני שמח מאד שאתה מקבל את הנתון, אבל מעניין שיושב ראש הוועדה אין לו את הנתון.
זבולון אורלב: יש 250 תיקים פתוחים אבל המידע שנמסר לי בקדם ישיבה הוא שיש 600 בקשות בשנה.
עו"ד גלי טולידנו: חלקן כבר אושרו.
הרב רפאל דיין: דנו בשנה האחרונה בכמעט 360 תיקים, מתוכם 72% עברו.
הרב רפאל דיין: האחרים או שהם לא שהו בארץ או שלאחרים עשינו מקצה שיפורים.
עתניאל שנלר: כמה זמן בממוצע אורך טיפול בכל תיק?
הרב רפאל דיין: חודש-חודש וחצי מקסימום.
זבולון אורלב: זה סותר לחלוטין את מה שנאמר.
הרב רפאל דיין: בין היושב ראש הקודם ליושב ראש הנוכחי לא היו ישיבות.
זבולון אורלב: ממתי אתה בתפקידך?
הרב רפאל דיין: כשנה וחצי.
עתניאל שנלר: נאמר שיש כ-600 פניות בשנה ואדוני אמר שאתם מטפלים בכ-360 תיקים.
עתניאל שנלר: משמעות הדבר היא שכל שנה אתם צוברים 140 תיקים שיצטברו.
עתניאל שנלר: האם אדוני בונה מנגנון על מנת שלא תהיה לו צבירה של 140 תיקים כל שנה?
זבולון אורלב: הוא אמר לך בשפה ברורה שאין שיתוף פעולה עם הנהלת בתי הדין הרבניים.
זבולון אורלב: יש שם מערכת יחסים עכורה, הבעיה ידועה לנציבות שירות המדינה.
עו"ד גלי טולידנו: זה בטיפול ובבדיקה.
זבולון אורלב: כבר שנתיים-שלוש.
זבולון אורלב: ראש מערך הגיור איים כבר להתפטר עשר פעמים.
הרב רפאל דיין: אני מאמין שאם המערך הטכני הזה היה מתקדם, היינו עובדים יותר מהר.
זבולון אורלב: הסיפור נמצא במשרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: אני רוצה לשמוע כמה מהאנשים שנמצאים פה.
זבולון אורלב: בבקשה גברתי, את יכולה לדבר עברית ודברייך יתורגמו סימולטנית.
נאוה ורהובן: יש לי שלוש חברות שהתגיירו לפני 2006.
נאוה ורהובן: שלושתם עברו דרך ועדת החריגים תוך חודש וחצי.
נאוה ורהובן: חברה אחת הלכה בספטמבר 2006 וזה ארך חמישה חודשים.
נאוה ורהובן: אני התחלתי בנובמבר 2006 ואני עדיין מחכה לאישור.
זבולון אורלב: מתי פגש אותה שליח בית הדין?
נאוה ורהובן: בספטמבר 2006.
נאוה ורהובן: הוא אמר שאני צריכה ויזה לשלושה חודשים.
נאוה ורהובן: חזרתי בנובמבר 2006 עם ויזה לשלושה חודשים.
נאוה ורהובן: חיכיתי וביוני 2007 הלכתי לשליח והוא אמר לי שאני טובה מאד ותוך 6 שבועות אני אוכל להתייצב בפני הוועדה כדי להתחיל ללמוד.
זבולון אורלב: הוא דיבר איתך אנגלית?
נאוה ורהובן: הוא דיבר באנגלית, והחברים שלי, שמדברים עברית ואנגלית תרגמו את הדברים.
נאוה ורהובן: אני לומדת באופן פרטי כבר שנים רבות גם בחו"ל.
נאוה ורהובן: השליח אמר שבפעם הבאה הוא ישים את התיק שלי בפני ועדת החריגים, אבל אני עדיין מחכה מאוגוסט 2007.
נאוה ורהובן: איך זה יכול להיות?
אנדראה סטנקה: שמי תמר ובעבר נקראתי אנדראה.
אנדראה סטנקה: התחלתי את תהליך הגיור לפני שלוש שנים.
אנדראה סטנקה: זאת היתה הפעם הראשונה שראיתי את שליח בית הדין וחיכינו לאישור ממשרד הפנים להתחיל ללמוד כשנה וחצי.
אנדראה סטנקה: בזמן הזה התחלתי ללמוד, הפסקתי, שוב התחלתי, לא ידענו מה קורה, נסענו לתל-אביב, אף אחד לא דיבר איתנו, עברנו לירושלים, שאלנו מה קורה עם התיק שלנו אבל אף אחד לא דיבר איתנו.
אנדראה סטנקה: בסוף התחלתי ללמוד במכון הרב בירושלים כך שאף אחד לא יידע שאני לומדת כי הייתי במצב רוחני מאד מאד רע, פשוט הלכתי ובכיתי.
אנדראה סטנקה: אמרתי שאני חייבת להתחיל ללמוד ושייתנו לי לפחות להתחיל ללמוד.
זבולון אורלב: מה אמרו לך?
זבולון אורלב: למה לא נותנים לך אישור להתחיל ללמוד?
אנדראה סטנקה: אמרו לי שמשרד הפנים צריך לאשר וזה לא מגיע לוועדה והוועדה לא התכנסה וכו'.
אנדראה סטנקה: אחרי שנה וחצי קיבלתי אישור ללמוד ואמרו לי שיש לי עוד שנה ללמוד.
אנדראה סטנקה: שאלתי למה עוד שנה כי בן הזוג שלי ואני חיים חיי יהדות כמו שצריך.
אנדראה סטנקה: אמרו לי שזה לא יהיה שנה, יש לי המלצות מכל הרבנים, גם מהרבנים של בית הכנסת ויש לי גם משפחה מאמצת.
זבולון אורלב: כמה זמן חיכית?
אנדראה סטנקה: אחרי שלושה חודשים הלכו עם התיק שלי ועדיין לא נתנו לי אישור ללמוד.
אנדראה סטנקה: אחרי שישה חודשים הלכו שוב עם כל ההמלצות ולא אישרו לי.
אנדראה סטנקה: אחרי תשעה חודשים שוב לא אישרו לי ואמרו שיש לי עוד שלושה חודשים עד שתעבור שנה.
זבולון אורלב: מתי קיבלת את האישור?
אנדראה סטנקה: עד היום לא קיבלתי אישור.
זבולון אורלב: שלוש שנים מאז שהתחלת ללמוד ועדיין לא קיבלת אישור?
עו"ד גלי טולידנו: אני רוצה לומר שהמקרה הספציפי הזה נמצא בבחינה של היועץ המשפטי לממשלה ולכן הוא מוקפא.
שבתאי פולר: הוא נמצא שם כבר יותר משנה וחצי.
עו"ד גלי טולידנו: כרגע המקרה הספציפי הזה מוקפא כי הוא נמצא בבחינת היועץ המשפטי לממשלה, בגלל הליכים משמעתיים שקרו בבתי הדין המיוחדים לגיור.
הרב רפאל דיין: לא צריך לפתוח כאן עניינים אישיים של אנשים.
הרב רפאל דיין: זה בדיוק נושא הבעיה של הנהלת בתי הדין.
עו"ד גלי טולידנו: זה לא נכון וזה לא הפורום.
זבולון אורלב: אני מתקומם נגד מה שאת עושה עכשיו.
זבולון אורלב: אל תסתמי פיות.
זבולון אורלב: הוא אדם מבוגר, עובד מדינה, הוא יודע את החובות שלו.
זבולון אורלב: אני ממש מתקומם נגד זה והייתי עובד מדינה יותר שנים ממך.
זבולון אורלב: אל תעירו, כל אחד יודע מה אחריותו ומדובר פה באנשים מבוגרים.
זבולון אורלב: הרב דיין, בבקשה.
זבולון אורלב: דבר בחופשיות.
הרב רפאל דיין: זה אחד המקרים שבהם הכל יכול היה להסתיים בכי טוב אבל לצערי הרב, בגלל שאנשים מסוימים לקחו את החוק לידיהם, זה מה שקרה.
זבולון אורלב: מי לקח את החוק לידיו?
הרב רפאל דיין: הרב רוזן בא, גייר אנשים וצפצף על הוועדה.
הרב רפאל דיין: אני, בתור יושב ראש הוועדה, ליוויתי את הזוג הזה מההתחלה עד הסוף, אבל משרד הפנים לא רצה בשום אופן לגייר אותם.
הרב רפאל דיין: אמרתי להם לחכות עשרה ימים, אבל לצערי, הרב רוזן עשה מעשה לא נכון ולא נבון.
אנדראה סטנקה: זה לא נכון.
שבתאי פולר: לא ליוויתי אותנו.
הרב רפאל דיין: איך אתה יודע שלא ליוויתי אותך?
שבתאי פולר: כי אף פעם לא ראיתי אותך.
הרב רפאל דיין: ברשותך, ללוות בן אדם זה לא רק מי שנמצא בפרונט אלא גם מי שנמצא מאחור.
הרב רפאל דיין: אתה יכול לשאול את הרב יעקובוביץ' מה היה קורה אם לא הייתי בתוך הוועדה ואני חושב שלא הייתם מגיעים למה שהגעתם.
הרב רפאל דיין: אולי בכלל לא היתה לה אשרת שהייה ואולי היא לא היתה יהודיה.
הרב רפאל דיין: לצערי הרב, בגלל שאנשים מסוימים לוקחים את החוק לידיהם בלי התייעצות.
הרב רפאל דיין: ..
שבתאי פולר: לא היתה לנו ברירה.
שבתאי פולר: אנחנו מחכים שלוש שנים.
הרב רפאל דיין: אני מדבר על הנוהל ולא מדבר עליכם.
הרב רפאל דיין: אם הייתם מחכים, תוך שבוע הדברים היו מסתדרים.
הרב רפאל דיין: אתה יכול לשאול את הרב יעקובוביץ' וזה קרה בגלל שעשו מה שעשו.
עתניאל שנלר: אם הרב רוזן פעל שלא כדין, למה היא לא קיבלה את האישור?
עתניאל שנלר: מישהו כועס על מישהו וזה מה שקורה?
הרב רפאל דיין: אף אחד לא מעניש אף אחד.
הרב רפאל דיין: יש כללים, המדינה עובדת על פי כללים מסוימים.
הרב רפאל דיין: אם הם היו מחכים עוד שבוע, אני בטוח שכל הסיפור הזה לא היה קורה.
אנדראה סטנקה: היתה ישיבה ביום של הגיור שלי ואמרתם שלא.
אנדראה סטנקה: למה אמרתם שלא?
זבולון אורלב: אמר לי מישהו, שאני לא בטוח שהוא רוצה שאני אצטט אותו, שבגלל מלחמות היהודים, המתגיירים סובלים.
זבולון אורלב: עודד, בבקשה.
עודד טלי: אני מלווה את חברתי מזה שש שנים אווה.
עודד טלי: אנחנו גרים בהוד השרון ואווה היא מברלין במקור.
עודד טלי: בשנתיים האחרונות אנחנו כבר בתוך הקורס ורק אחרי שנה וחצי קיבלנו אישור מוועדת החריגים להתחיל את הקורס.
עודד טלי: התחלנו את הקורס וכרגע אנחנו נמצאים בקורס עשרה חודשים.
עודד טלי: בסוף הקורס יש צורך לעבור שוב את ועדת החריגים וזאת עוד נקודה שאנחנו מאד חוששים ממנה.
עודד טלי: אני לא יודע איך הדברים שלי ישפיעו על העניין, אבל בכל זאת החלטתי להופיע ולומר את הדברים.
עודד טלי: אנחנו פוחדים לסיים את הקורס כי שוב נצטרך להיכנס לתוך הבירוקרטיה הזאת ולהמתין, מי יודע כמה זמן.
זבולון אורלב: אני אומר לך דבר אחד – אני מכיר את הנפשות הפועלות, את חלקן יותר ואת חלקן פחות.
זבולון אורלב: חזקה על עובדי המדינה שלא ינהלו חשבונות עם אזרח שהגיע לפה ואמר את האמת שלו.
זבולון אורלב: אמרתי חזקה, אבל אם תרגיש שמישהו נכשל בדבר הזה, אני תמיד אהיה הכתובת שלך ואני יודע להילחם.
זבולון אורלב: אזרח יכול לבוא לוועדה בכנסת ולומר את דבריו בחופשיות.
עו"ד יוכי גנסין: זה מקרה שמראה כמה ביעילות פעלה הוועדה.
עו"ד יוכי גנסין: שליח בית הדין פנה לראשונה לוועדה בינואר 2007, ממליץ בחיוב והוועדה מאשרת במרס, תוך פחות משלושה חודשים.
זבולון אורלב: צריך לשאול את השאלה למה שליח בית הדין הגיע מאוחר.
עו"ד יוכי גנסין: אבל שליח בית הדין הוא לא הוועדה.
עתניאל שנלר: עבדתם יפה במקרה הזה, כל הכבוד.
זבולון אורלב: אולגה דניסובה, בבקשה.
ברוך לוין: אני אתרגם מרוסית.
ברוך לוין: היא מספרת שהיא ובעלה הקימו קהילה אורתודוכסית ברוסיה בשנת 2000, לפני שבע שנים.
ברוך לוין: ב-2007 הם פתחו תיק גיור אצל שליח בית הדין יהודה שטיינמן, ובמקביל הם ניסו לברר את זכאותם לאזרחות.
ברוך לוין: במרס כתב הרב דיין שהוועדה לא תטפל עד שהזכאות לאזרחות תתברר.
ברוך לוין: בחודש מאי אמרה לשכת הקשר שהם לא זכאים ועד היום אין תשובה.
עו"ד יוכי גנסין: זה מקרה מובהק למה לא צריך לעלות לוועדת החריגים.
עו"ד יוכי גנסין: זה זוג תיירים מרוסיה, ששוהה פה שלא כדין ולשכת הקשר המליצה לא לתת להם אשרת עולה והם מנסים לקבל אישור מוועדת חריגים.
ברוך לוין: הם נמצאים כדין, יש להם המלצות רבות.
ברוך לוין: אלה אנשים שהקימו קהילה אורתודוכסית.
עתניאל שנלר: למה לשכת הקשר נגדם?
ברוך לוין: כי הדברים הם לא שחור-לבן.
ברוך לוין: הוועדה נכשלת פעם אחרי פעם.
זבולון אורלב: מה המליץ שליח בית הדין?
ברוך לוין: שליח בית הדין וגם מנכ"ל בתי הדין ממליצים בחום.
ברוך לוין: אלה אנשים שעוסקים בגיור והם יודעים שזה מקרה שאין בו ספק.
ברוך לוין: האנשים האלה הקימו קהילה אורתודוכסית במקום שלא היתה בו קודם קהילה והם פעילים בה.
ברוך לוין: הם לומדים, פעילים ומקיימים.
ברוך לוין: יש להם המלצות רבות.
זבולון אורלב: לפי ידיעתך שליח בית הדין המליץ להתחיל בהליך גיור?
ברוך לוין: כן, וזה גם כתוב.
ברוך לוין: עורכת הדין אומרת שדיין לא יכול, אבל בשביל זה קיימת ועדת חריגים.
עתניאל שנלר: אני חושב שצריך לזרז את בקשת הוועדה שמבקר המדינה יעשה את הבדיקה.
הרב ישראל רוזן: באתי לדבר אחד שלא דנו בו בכלל, והוא מה הלוגיקה ומה הסמכות של הוועדה אם מאשרים מבחינה רבנית ומבחינת משרד הפנים להתנות ולומר: עכשיו תלך ללמוד לשנה ותבוא בעוד שנה.
זבולון אורלב: אם נחליט, את כל השאלות שלך יבדוק מבקר המדינה.
הרב ישראל רוזן: כל הנימוקים האלה מנומקים בנימוקים חינוכיים ודתיים ולא בנימוקים אזרחיים.
הרב ישראל רוזן: שנית, לא אני הפרתי את הכללים אלא הרכב שלנו החליט לגייר את תמר ואתם רואים את התוצאות.
הרב ישראל רוזן: למרות שהיא קיבלה אישור מהוועדה, הוועדה אמרה: חכי עוד שנה.
הרב ישראל רוזן: התרחיש שמצייר פה הרב דיין כאילו בעוד שבוע היא היתה מתגיירת אינו נכון לחלוטין ואני יכול להביא עוד דוגמאות רבות.
זבולון אורלב: הרב קליין אמר לי קודם שמבחינתו אין שום מניעה שנפעיל את סעיף 21 לבדיקת הנושא.