GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: הדבר השני, במשרד התחבורה, אני לא יודע אם שמעת את כל הדיווח, על כל פנים, משרד הרישוי בחולון נבדק ונמצא, שכרבע מהפעולות שנעשו באותו אשנב מפורסם שנבדקים כלי רכב לצורך זיהוי ורישום, נעשו על ידי 25 "מאכערים".
זבולון אורלב: כלומר, 25 "מאכערים" עשו למעלה מ-11 אלף פעולות, שהן רבע מכלל 44 אלף פעולות.
זבולון אורלב: פירושו של דבר, שהאזרח הרגיל נדחק החוצה וזה כסמל לדברים אחרים.
גדעון סיטרמן: תודה על ההערה, אני חושב שההערה במקום.
גדעון סיטרמן: תופעת ה"מאכערים" היא תופעה בזויה.
גדעון סיטרמן: המחוקקים משתמשים בשפה פרלמנטארית, אבל המנכ"לים צריכים לנהל.
גדעון סיטרמן: אני אומר את זה בהשתתפות כל החברים והקולגות שלי, וצריך לעשות הכול על מנת למגר אותה.
גדעון סיטרמן: התופעה מעידה על פשיטת הרגל של השירות הציבורי, אם לא מתמודדים אתה בעיניים פקוחות על מנת להבין למה זה קורה.
גדעון סיטרמן: תופעת ה"מאכערים" באה כדי לטפל בשני דברים שהאזרח אמור לקבל, אחד, קיצור הליך כדי להרוויח זמן.
גדעון סיטרמן: שזה עדיין ממד מתקבל על הדעת, אנשים רוצים לעשות דברים מהר יותר.
גדעון סיטרמן: אבל יש את הממד הנוסף, שינוי מצב צבירה.
גדעון סיטרמן: כלומר, יכול להיות שאם אזרח פונה בעצמו, הוא מקבל תשובה אל"ף, ואם ה"מאכער" פונה, הוא מקבל תשובה בי"ת.
גדעון סיטרמן: זה חמור פי כמה מתהליך טכני של קיצור זמן או להרוויח זמן.
גדעון סיטרמן: על שני הממדים האלה צריך לעבוד.
גדעון סיטרמן: נמצאים אתי כאן חבריי, ביקשתי שיהיו נוכחים בדיון הזה כי אני חושב שצריך להחיל את רוח המפקד לגבי הפקידים על כל שלוחותיהם.
גדעון סיטרמן: אני חייב לומר, אני באופן אישי הייתי בביקור בחולון וראיתי את התופעה קוראת.
גדעון סיטרמן: למה?
גדעון סיטרמן: כי באו אליי כל ה"מאכערים" בטענה שהם ממתינים שעות לטיפול.
גדעון סיטרמן: ציון מזרחי אומר לי, אלה "מאכערים".
גדעון סיטרמן: פניתי לאחד מהם, הוא לא ידע מי אני, אמרתי לו, יש לי בעיה, האוטו צריך לעבור מבחן, אין לי זמן.
גדעון סיטרמן: הוא אומר, תשאיר לי את זה.
גדעון סיטרמן: שאלתי אותו, מה המשמעות?
גדעון סיטרמן: הוא אמר, זה 1,500 שקלים, תהיה נחמד, 1,250 שקלים.
גדעון סיטרמן: שאלתי, אקבל קבלה?
גדעון סיטרמן: הוא אומר, אל תגזים.
גדעון סיטרמן: חזרנו למשרד, אמרתי, חברים יקרים, עד פה.
גדעון סיטרמן: אבל צריך כאן את התכלול של כל המערכת הביורוקרטית והממשלה כדי להגיע לתוצאות על מנת שלא נבזה את השירות הציבורי.
גדעון סיטרמן: למה אני מתכוון - בחמש השנים האחרונות, בגלל התפתחות ורמת החיים הגבוהה, כמעט כל ילד או נער בגיל 17 מוציא רישיון נהיגה, אתה רואה כלי רכב רבים בשוק, והמטלות שלנו גדלות.
גדעון סיטרמן: נוסף על זה, יש חקיקות, תקנות ואתן המטלות עולות וגדלות.
גדעון סיטרמן: אבל למנהלים יש פחות אמצעים לייצר תהליך של שירות לציבור.
גדעון סיטרמן: צריך לתת את הדעת על כך.
גדעון סיטרמן: חבל שלדיון כזה לא מגיע ראש אגף התקציבים כי אני חושב ששירות לציבור זאת תפוקה שגם אגף התקציבים צריך לתת עליה את הדעת בתעדוף.
גדעון סיטרמן: קיצוצי הרוחב פוגעים קודם כל בציבור.
זבולון אורלב: אולי זאת מדיניות ליבראלית, עניין ה"מאכערים" זה חלק מהשיטה?
גדעון סיטרמן: אני לא יודע.
גדעון סיטרמן: במקום לקטר, צריך לעשות דברים ולקחת אחריות.
גדעון סיטרמן: לכן, עשינו כמה מהליכים מרחיקי לכת כדי לפעול בשני הממדים, ממד הביצה, ביורוקרטיה או הליכים שמקטינים את היכולת של גידול יתושים.
גדעון סיטרמן: אבל צריך לטפל גם ביתושים.
גדעון סיטרמן: אני אומר לכם, שגם בזה יש להילחם.
גדעון סיטרמן: אני אומר לכם, אם תדרוש מרוב המייצגים האלה ניהול ספרים - - -
זבולון אורלב: אתה רק תייקר את השירות לאזרח.
גדעון סיטרמן: לא, אני מודיע לך, שרובם לא ייכנסו לתהליך הזה כי ניהול ספרים זה שומות, שומות זה נכנסים לרשת.
גדעון סיטרמן: החבורות הללו פועלות במזומן וברווח מיידי.
גדעון סיטרמן: אני כבר לא מדבר על תופעות שבאו לידי ביטוי בשימוש ב"מאכערים" לשינוי מצבי צבירה של תשובות, שהאזרח הישראלי, אם היה פונה לבד, היה מקבל תשובה שלילית ואם ה"מאכער" פונה, הוא מקבל תשובה חיובית.
גדעון סיטרמן: המשמעויות האלה הן הרסניות ואלה תופעות לא של עשרות אלפי שקלים אלא עשרות ומאות אלפי שקלים.
גדעון סיטרמן: גם על זה צריך לתת את הדעת.
גדעון סיטרמן: בעבודת המטה שלנו אנחנו משלבים את אגף האבטחה, וגם ניסיון להגיע להסברה של כללי אתיקה בקרב העובדים.
גדעון סיטרמן: אבל קשה לפגוע בתופעה אם לא נשלב את כל האמצעים העומדים לרשותנו.
גדעון סיטרמן: צריכה להיות ראייה רוחבית וכוללת.
גדעון סיטרמן: אני מברך את עוזי על המהלך.
גדעון סיטרמן: נדמה לי שציון מזרחי גם חבר הוועדה.
ציון מזרחי: אני חבר הוועדה.
גדעון סיטרמן: אז יש לנו חבר אינהרנטי בוועדה.
גדעון סיטרמן: כמובן שקיימנו במשרד אצלנו דיון בממצאי הדוח, אבל עוד לפני, על רקע המפגש שלי עם "מאכער", אמרתי, אשתדל שאצלי לא יהיו "מאכערים".
גדעון סיטרמן: ברשותכם, אבקש מעוזי יצחקי, להציג את הדברים שנעשו ונעשים כדי לייצר תהליך שמקטין את הביצה.
גדעון סיטרמן: לגבי רישיון, אני בעד רישיון, אני צריך לדעת את ההיקף, ה"מאכערים" באים מתוך קאדרים מסוימים, זה לא מקצוע שאתה לומד אותו בבית הספר.
ציון מזרחי: יש לנו דוגמה, "מאכערים" לשעבר הפכו לסוחרי רכב מסודרים, עם ספרים, עם רישיונות.
עוזי יצחקי: משרד התחבורה כבר בשנת 2005 זיהה את הבעיה ואמד אותה.
עוזי יצחקי: הנתונים שנמסרו כאן הם נתונים נכונים ומדאיגים.
עוזי יצחקי: כבר בשלהי 2005 עלינו על זה כאשר שיעור העברת משאית בעמדה מספר 1 בחולון עלה מ-500 ל-700 שקלים והגיע עד כדי 1,500 שקלים.
עוזי יצחקי: במהלך ביצוע הביקורת אמדנו את הבעיה, ידענו מה הבעיה והתחלנו לבצע פעולות שאפרט אותן כאן בקצרה.
עוזי יצחקי: אני יכול לבשר כאן, נכון לעכשיו, לא אומר מיגרנו את התופעה אבל הקטנו אותה עד למינימום, בתמיכתו של מנכ"ל משרד התחבורה כי לחלק מהפעולות נדרשו קבלת החלטות ניהוליות ארגוניות לא פשוטות.
עוזי יצחקי: דבר נוסף שעשינו, ציינו כאן אנשי הביקורת, שפעולות זמן קבלת קהל בעמדה הטכנית במשרד הרישוי בחולון הוא מצומצם מאוד, הוצאנו את העובדים שלנו בשעות אחר הצהריים - כעבודה נוספת, מתוך מכסה של שעות נוספות - למתחמים של יבואנים, של יצרנים, הם נותנים שם את השירות, והדבר הזה ייתר את הגעתו של אותו יבואן, שהגיעו לו שבעה או עשרה אוטובוסים חדשים, או הגעתו של יצרן גרורים או משאיות חדשות, להביא אותם לעמדה הטכנית.
עוזי יצחקי: אנחנו נותנים את השירות אחר הצהריים במתחמי יבואנים ויצרנים וייתרנו כמעט לחלוטין את עבודת ה"מאכערים".
עוזי יצחקי: בהתאם להחלטת מנכ"ל משרד התחבורה, החלטה ארגונית לא פשוטה, העברנו פעילות שבוצעה בעמדה הטכנית במשרדי הרישוי למכוני הרישוי.
עוזי יצחקי: לדוגמה, החלפת מנועים נעשית היום ב-52 מכוני רישוי, הם פרוסים בפריסה ארצית ברחבי הארץ.
עוזי יצחקי: זמני השירות הם מהבוקר עד אחר הצהריים, נותנים שירות גם בימי שישי וערבי חג.
זבולון אורלב: מי מפקח על המכונים?
עוזי יצחקי: משרד התחבורה מפקח על המכונים.
זבולון אורלב: כמה מפקחים יש לך על המכונים?
עוזי יצחקי: זאת נקודה שצריך לחזק אותה.
זבולון אורלב: זאת הבעיה, אני אומר למבקר, היא בעיה חותכת את כל משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: אגב, המבקר הודיע על כך בדוח האחרון, בין היתר על מיקור החוץ למשל בשירותי הרווחה, עושים מיקור חוץ אבל מצד שני מקצצים את הפיקוח של מבקר המוסדות האלה.
זבולון אורלב: הבעיה היא, לא רק להעביר למיקור חוץ, דברים שהם לא שלטוניים - אני מדגיש, אני בעד מיקור חוץ, אני מאלה שהתנגדו להעביר את שירות בתי הסוהר לדבר פרטי - אין בזה תועלת, אולי לפעמים זה חמור יותר אם אין פיקוח.
עוזי ברלינסקי: אדוני היושב ראש, יש כאן שני אלמנטים, אחד זה הפיקוח כפי שהזכרת, השני, רגולציה.
עוזי ברלינסקי: כללים על מה מפקחים.
עוזי ברלינסקי: כאן דווקא במשרד התחבורה, יש להם תורה סדורה מה צריך לעשות.
עוזי ברלינסקי: במקומות האחרים שהזכרת, אין להם את המדדים איך לעשות את זה וזה מחמיר את הבעיה שם פי כמה.
עוזי ברלינסקי: אני מקווה שעל כך יתרכז הדיון שאתה מזמן אצלך: היעדר מדדים והיעדר פיקוח.
זבולון אורלב: אני לא אנהל אותו מטעמי אתיקה כי הייתי שר הרווחה, תנהל את הדיון הזה חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
זבולון אורלב: מאחר ומדובר במשרד הרווחה, אני נוקט מידת זהירות לא לנהל את הדיון הזה.
זבולון אורלב: בכל זאת, כמה מפקחים יש?
עוזי יצחקי: יש לי שמונה מפקחים על כלל מכוני הרישוי, פלוס שבע ניידות בטיחות שהן מאתרות רכבים, אורבות לרכבים שיוצאים ממכוני הרישוי, אותן ניידות מאתרות - - -
זבולון אורלב: אלה שפרוסות בצידי הכבישים?
גדעון סיטרמן: בשנה הבאה אנחנו מגדילים את הצי לפי שתיים על חשבון הרשות הלאומית לבטיחות.
זבולון אורלב: סתם מעניין אותי, אותה ניידת שבודקת 100% מכוניות באותו יום, איזה אחוז נמצאים לקויים?
עוזי יצחקי: 0.4% רכבים יורדים בגין ליקוי מסוכן, עוד 20% ליקוי מזערי, שממשיכים לנהוג ומתקנים תוך זמן קצוב.
עוזי יצחקי: זה מצביע על רמת התחזוקה.
זבולון אורלב: כלומר, ארבעה רכבים מתוך אלף, זה כלום.
עוזי יצחקי: זה כלום.
עוזי יצחקי: דרך אגב, זה גם הנתון לתאונות דרכים קטלניות ישירות בגין ליקוי טכני.
זבולון אורלב: זה רק מראה, שצי הרכב במדינת ישראל יחסית חדש.
עוזי יצחקי: נכון, הגיל הממוצע לרכב הוא 6.7, זה בהחלט משביע רצון, גם בהשוואה למדינות מפותחות באירופה, בוודאי לארצות הברית.
עוזי ברלינסקי: פרמטר אחד לא נבדק והוא הקטלן ביותר וזה זיהום אוויר.
עוזי ברלינסקי: אנחנו מתריעים על כך.
גדעון סיטרמן: כרגע זה נמצא בתהליך בדיקה.
עוזי יצחקי: הפן השלישי שעשינו בתמיכת מנכ"ל משרד התחבורה, אמרתי, הוצאנו עובדים ממתחמי יבואן ויצרן, העברנו פעולות ממשרדי הרישוי.
עוזי יצחקי: הפן השלישי, האצלנו סמכויות ליצרנים מאושרים של אגף הרכב על ידי מעבדות מוסמכות לעשות את הפעולה של העמדה הטכנית.
עוזי יצחקי: לדוגמה, אם קניתי ג'יפ חדש וסביר להניח שאני מתקין עליו וו גרירה, במצב הישן הייתי צריך להגיע לעמדה הטכנית במשרד התחבורה, אחרי שהם אישרו והתקינו לי, לאשר את זה גם במשרד התחבורה.
עוזי יצחקי: האצלנו סמכות לאותן חברות שמפוקחות על ידינו, על ידי אגף הרכב, שהוא אגף מקביל לאגף הרישוי, גם על ידי מעבדות מוסמכות.
עוזי יצחקי: כלומר, גופים שמפוקחים, אותו אזרח שעושה וו גרירה, לא צריך להגיע למשרד התחבורה.
זבולון אורלב: לאור כל הפעולות האלה, אם בשנת 2005 נעשו 43 אלף פעולות, לפי הערכתך, כמה פעילויות כאלה יהיו ב-2008?
עוזי יצחקי: צמצמנו את זה עד ל-10%-20%.
עוזי יצחקי: ציון ואני קיבלנו איומים מאותם "מאכערים" על כך שלקחנו להם את העבודה.
גדעון סיטרמן: זה תהליך ייבוש הביצה.
ציון מזרחי: לעיתים הם מחכים לי מחוץ למשרד, לפני שאני יוצא הביתה.
עוזי יצחקי: כבוד היושב ראש, פעולות נוספות שאנחנו רוצים לבצע בתחילת 2008, להעביר מנגנוני נכים ומנגנוני הוראת נהיגה, גם לאותם יצרנים ומתקינים, שלא יצטרכו להגיע למשרד התחבורה.
עוזי יצחקי: לא אסתיר מכם, שמדובר במהלך שהעובדים לא כל כך רגועים ממנו, זה הגדלת פעילות מיקור החוץ והפרטה, יש לנו דין ודברים אתם, אנחנו מתכוונים להעביר, גם את מנגנוני נכים, גם את מנגנוני הוראת נהיגה, אם אני מורה נהיגה והבאתי רכב חדש להוראת נהיגה, יש שלושה מתקינים בארץ שמפוקחים על ידי אגף הרכב, אם זה ברחובות, במפרץ חיפה ובתל-אביב ואז לא צריך להגיע למשרד הרישוי.
עוזי יצחקי: היו לי תלונות, כשמגיע מורה נהיגה או הנכה, למה העובד שלי לא יוצא לראות את הרכב.
עוזי יצחקי: מבדיקה שעשינו עלה, כשהוא רואה שמדובר ביצרן מאושר ומפוקח על ידינו, מתקין מורשה שמפוקח גם על ידי הטכניון ומעבדות מוסמכות, לכן הוא לא בא לראות.
עוזי יצחקי: לכן האצלנו את הסמכות ואנחנו רוצים להוציא את זה החוצה.
עוזי יצחקי: הכנו את התשתית, כלומר, ביצענו הכשרה לאותם מכונים - - -
זבולון אורלב: הבדיקה אצלכם היתה בדיקה סתם?
זבולון אורלב: ביטלת את הצורך לבוא לאותו אשנב, אצלך זה כרוך בתשלום?
עוזי יצחקי: כן, 32 שקלים או 45 שקלים, תלוי בפעולה עצמה.
זבולון אורלב: ועכשיו, כשהעברת אותו למכון הפרטי, כמה זה עולה לו?
עוזי יצחקי: זה עולה רק כפל רישיון.
זבולון אורלב: עד עכשיו זה עלה לו 32 שקלים.
עוזי יצחקי: רוב הפעולות עלו יותר כי מדובר גם בבדיקה וגם הנפקת כפל.
עוזי יצחקי: היום זה עולה לו רק כפל, כלומר, 30-40 שקלים, תלוי ברישיון.
ציון מזרחי: הפעולה הפשוטה ביותר של בדיקת שינוי מבנה ברכב, בעמדה הטכנית במשרד הרישוי, הנמוכה ביותר, עלתה 89 שקלים באגרה.
ציון מזרחי: משהפעולה הזאת עברה למכוני הרישוי בפריסה הארצית, היא ירדה ל-25 שקלים, פעולה ביצועית של 25 שקלים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מעבר לאגרה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתה מצרף לזה גם את האגרה.
ציון מזרחי: לא, אני אסביר.
ציון מזרחי: אפשרנו לבצע את הפעולה הזאת במכון הרישוי, ללוות את הנהג עם נספח לרישיונו.
ציון מזרחי: אם נהג, בעל רכב, בוחר לבוא בלי הנספח, הוא משלם כפל רישיון רכב, שזה 33 שקלים, וזה רשום לו מיידית, קיבל אגרת שירות.
ציון מזרחי: במידה ולא, והוא מעדיף לחכות שנה למועד החידוש הבא, המחשב שלנו רושם אוטומטית מבלי לחייב.
זבולון אורלב: כשהיה אצלך באשנב, היה מקבל כפל רישיון או שהיה מקבל - - -
ציון מזרחי: היה מקבל גם זה וגם זה, את שתי האגרות ביחד, 89 פלוס 33 שקלים.
זבולון אורלב: הוא לא יכול לבחור?
חוה ראובני: אגרה אחת היתה תמורת הבדיקה של הבוחן.
חוה ראובני: האגרה השנייה היתה תמורת הרישיון.
חוה ראובני: כיום הוא כבר לא משלם אגרה לבוחן כי הוא לא מקבל שירות של בוחן, הולך למכון רישוי, מקבל שם שירות, משלם את התעריף של 25 שקלים, ואת הכפל הוא מקבל או לא מקבל, משלם לפי בחירתו.
ציון מזרחי: דוגמה נפוצה יותר, העברות בעלות.
ציון מזרחי: היום אנחנו מבצעים את זה בדואר, כמעט בכל דואר במדינת ישראל.
ציון מזרחי: אזרח קנה רכב, הוא מקבל נספח לרישיון, אבל הרבה מעדיפים להיכנס למשרד הרישוי, להוציא לעצמם כפל ששמם כבר מתנוסס על רישיון הרכב.
ציון מזרחי: אז הם משלמים 33 שקלים.
ציון מזרחי: לא רוצים, מחכים למועד הבא.
עוזי יצחקי: פעולה רחבה יותר, הכנו את התשתית החקיקתית וגם את התשתית הביצועית, להעביר 75% מכלל הפעולות של משרד הרישוי בעמדה הטכנית לטובת מכוני הרישוי.
עוזי יצחקי: מדובר בתיקון תקנות והגעה להסכמות עם ועד העובדים.
זבולון אורלב: כמו מה למשל?
עוזי יצחקי: למשל, פעילות שהיא לא פעילות סטטוטורית, להעביר אותה לגורמים חיצוניים.
עוזי יצחקי: כמו לדוגמה צבע מכונית, פתיחה וסגירת ארגז, שינוי עומסים כאלה ואחרים, הסעת נוסעים, התקנת חגורות בטיחות.
עוזי יצחקי: דברים פשוטים שהם לא מצריכים סטטוטוריקה - - -
זבולון אורלב: מה זה דבר סטטוטורי שיצטרך להישאר אצלך?
עוזי יצחקי: למשל, נושא של משאיות דלק, משאיות חומרים מסוכנים, מנופים, הסרה והתקנה של דברים המשפיעים על יציבות הרכב, דברים הקשורים לבטיחות, את זה נשאיר אצלנו.
ציון מזרחי: אני הייתי חבר בוועדה של עוזי ברלינסקי.
ציון מזרחי: אני רוצה להתייחס לשני דברים.
ציון מזרחי: ראשית, שמחתי על הביקורת של משרד מבקר המדינה.
ציון מזרחי: אבל עוד בטרם הביקורת היינו ערניים לתופעת ה"מאכערים", גילינו וראינו אותה.
ציון מזרחי: עצם העובדה שקבענו עדיפות לאזרח, למשל, אצלי במחוז קבעתי, אם אזרח מגיע לענייניו, הוא ראשון בתור לפני ה"מאכערים", תמיד, לעולם ועד.
ציון מזרחי: אז ה"מאכערים" מחפשים אותי היום, למה נתתי בעמדה הטכנית זכות לאזרחים על פניהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: היתה תלונה במשטרה?
ציון מזרחי: התלוננו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: היתה חקירה, היתה בדיקה?
ציון מזרחי: שום דבר.
ציון מזרחי: לי ניקבו את הצמיגים כמה פעמים, שפכו חומצות על הרכב.
עוזי ברלינסקי: זה לא אוטו שלך.
ציון מזרחי: זה האוטו הפרטי שלי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האיומים היו רק עליך או גם על עובדים אחרים?
ציון מזרחי: גם על העובדים שלנו בעמדה.
ציון מזרחי: אני ירושלמי, אני נוסע כל יום לשפלה עם האוטו שלי ועושה את עבודתי.
ציון מזרחי: זה שאורבים לי, יש לי את זה כל יום.
ציון מזרחי: פעם הגדילו לעשות, ניקבו לי שני צמיגים שלא אוכל להחליף.
זבולון אורלב: בעקבות ההערה של מבקר המדינה, לדעתי אתם צריכים לבוא בדברים עם רשויות אכיפת החוק.
דני שנער: יש הרבה אלימות כנגד הפקידים שלנו, לעיתים פגיעות פיזיות על ידי מתפרעים כאלה ואחרים, והם ממשיכים לבצע את השירות.
דני שנער: לפעמים אני מסתכל ואומר, כל הכבוד לעשייה.
דני שנער: המשרד מקצה הרבה אנשי אבטחה במשרד הרישוי, כדי להגן על העובדים גם מפני ה"מאכערים" וגם מפני אנשים אחרים.
זבולון אורלב: מה עם רשויות אכיפת החוק?
דני שנער: גם משטרת ישראל נמצאת במשרד הרישוי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: השוטר פותר את בעיות האיומים?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מבחינת משרד מבקר המדינה, אני מבקש שתעבירו אליי עותק מהפניות שלכם למשטרת ישראל כדי שנוכל לעקוב אחרי זה.
ציון מזרחי: התחלתי בדוגמה של סוחרי רכב, איך התמסד העניין הזה?
ציון מזרחי: אם אתם זוכרים, אדם שלא הצליח להתפטר מהמכונית שלו, מצא מישהו שייקח את זה בשבילו וברבות הימים ימכור לו את המכונית.
ציון מזרחי: או רושמים עוד יד, יש בעיות, יש צרות.
ציון מזרחי: מה עשה משרד התחבורה, החליט החלטה מינהלתית, אמרנו, נאפשר לאותם סוחרי רכב מורשים, שהם קונים את הרכב.
ציון מזרחי: לדוגמה, לא תירשם יד נוספת כי אם אני אקנה את הרכב שלך, כאילו קניתי ממך ישירות, בעוד שהרכב שכן אצלו במגרש.
ציון מזרחי: כל זה ממוסד.
ציון מזרחי: ניקינו את כל המאכערים האלה ממשרדי הרישוי לגמרי, הם לא נמצאים שם.
ציון מזרחי: אנחנו נותנים לסוחרי הרכב רישוי שנתי שמתחדש רק אם הוא מציג שהוא שילם מס, עם תעודת יושר.
ציון מזרחי: אם לא, הוא לא מקבל את הרישוי להמשך.
ציון מזרחי: במאה העשרים ואחת, היה אפשר לעשות גם במשרד התחבורה, קראנו לזה חיש רישוי, כמו בנקט, לא צריך שהאזרח ייכנס אלינו כדי להוציא כפל רישיון, כדי להוציא חידוש רישיון, יש לנו שירותים טלפוניים ואינטרנט, אבל באתי למשרד הרישוי כי אני רוצה להיות במשרד הרישוי.
ציון מזרחי: אנחנו חיים כך, שאנשים מגיעים לפתחנו לפעמים סתם ללא צורך.
ציון מזרחי: כמה בעלים היו לרכב, זה לא חשוב.
זבולון אורלב: פרט לאותה תחנת רישוי, יש עוד "מאכערים" בתחומים אחרים של משרד הרישוי?
זבולון אורלב: "מאכערים" לצורך רישיונות נהיגה יש?
ציון מזרחי: "מאכערים" לצורך רישיונות נהיגה אין כי זה דבר אישי, האיש צריך להיבחן בעצמו, האיש מציג עצמו עם תעודת זהות שלו כדי לקבל את השירות.
ציון מזרחי: זה שירות אישי מאוד לאיש.
ציון מזרחי: הוא גם ניתן בטלפון עם זיהוי מסוים.
זבולון אורלב: ובתחום אגף הרכב?
ציון מזרחי: תחום אגף הרכב זה לא באגף הרישוי.
ציון מזרחי: תחום אגף הרכב עוסק בעיקר בתקינה של הדברים והורדת ההוראות התקינה לביצוע לרישוי.
ציון מזרחי: ביצוע הרישוי והדפסתה הרישיונות נעשים באגף הרישוי, במשרדי הרישוי ברחבי הארץ ויש 30 כאלה.
זבולון אורלב: אני מציע שנעבור למשרד המשפטים.
זבולון אורלב: הסוגיה הזאת שמבקר המדינה המליץ עליה, בכל הנוגע לתחומי ייצוג מורכבים הדורשים ידע מקצועי של המייצג, ליזום הסדרה בחקיקה, של תנאי רישום והכשרה שעל המייצגים לעמוד בהם.
זבולון אורלב: כל הסוגיה הזאת, מה זה מייצג, מה צריך רישוי, מה לא צריך רישוי, אם תוכלי להתייחס לזה.
אביטל שטרנברג: אעשה את זה בקצרה.
אביטל שטרנברג: הסדרה של מקצועות מעלה בראש וראשונה את השאלה של חופש העיסוק.
אביטל שטרנברג: כי חלק גדול מהדברים שעסקנו בהם במהלך הדיון, לא מצריכים את הנוכחות האישית של המבקש, הוא יכול לעשות את זה באמצעות שלוח, הדבר הוא חוקי ואין שום איסור.
אביטל שטרנברג: לכן, אם אנחנו מגבילים ומסדירים את העיסוק בשליחות הזאת, אנחנו צריכים לעשות את זה בהתאם לעקרונות של חוק יסוד: חופש העיסוק.
אביטל שטרנברג: בראש וראשונה הסדרה כזאת חייבת להיות בחקיקה ראשית.
אביטל שטרנברג: שאלה נוספת שנצטרך לשאול את עצמנו, האם החוק הזה עובד בתנאי חזקת ההגבלה.
אביטל שטרנברג: במסגרת השאלה הזאת נצטרך לשאול את עצמנו, האם אנחנו באמת משיגים את התכלית של יבוש הביצה או שבסך הכול אנחנו מכשירים את השרץ, זאת אומרת, מייצרים רשימה, אולי אפילו מעלים את המחירים.
אביטל שטרנברג: זאת שאלה שנצטרך לדון בה.
אביטל שטרנברג: אני חושבת, שאי אפשר לתת תשובה כוללת, נצטרך לפלח את זה לפי תחומי העיסוק במקומות שבאמת נדרש ידע מקצועי קונקרטי, כמו בתכנון ובנייה, ולראות מה אפשר לעשות בכל תחום ותחום.
אביטל שטרנברג: אני לא בטוחה שכל תחום הפתרון יהיה בחקיקה מסדירה, לדעתי, בחלק מהמקרים זה יהיה רק בבחינת הכשרת השרץ וצילום המצב, אבל בעצם לא פתרון אמיתי אלא סוג של חיפוש מתחת לפנס, במקום להתמודד עם בעיית הביורוקרטיה, שהיא בעצם שורש הבעיה.
זבולון אורלב: נתנו כאן דוגמה, שהסדירו את העניין של סוחרי רכב מורשים.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם זה מוסדר בחוק או לא מוסדר בחוק, אבל מה הם אומרים, מי שהסכים לקבל על עצמו את תנאי הרישוי, יש לו בונוס, אנחנו לא רושמים את הבעלות הנוספת.
זבולון אורלב: מותר להיות גם סוחר רכב בלי רישוי, אלא מה, אם הוא קונה, הוא צריך לשלם עוד יד אחת.
אביטל שטרנברג: אמרתי, זה תלוי בתחומים, נצטרך לפלח תחום תחום.
אביטל שטרנברג: אנחנו עוסקים בסדרה גדולה של עניינים, במשרד התחבורה, בביטוח הלאומי, ברשויות המקומיות וברשויות המקומיות זה סדרה של נושאים.
אביטל שטרנברג: אי אפשר לתת פתרון אחד שיהיה חליפה גזורה לכולם.
אביטל שטרנברג: נצטרך לגזור חליפות פר כל עיסוק ופר כל תחום.
אביטל שטרנברג: יכול להיות שבחלק מהמקרים זה יהיה פתרון, בחלק מהמקרים אני מסופקת.
זבולון אורלב: הסוגיה הזאת נידונה בוועדה של ברלינסקי?
אביטל שטרנברג: כן, בוודאי.
זבולון אורלב: צריך להתמודד גם עם הסוגיה הזאת.
עוזי ברלינסקי: זה יעלה בוועדת השרים הקרובה.
זבולון אורלב: נציבות שירות המדינה, לכאורה, לכם יש תפקיד חשוב בעניין כי מדובר בתרבות ניהולית ובאתיקה של עובדי מדינה.
זבולון אורלב: איפה הנציבות בתמונה?
אסף רוזנברג: אני רוצה לחלק את הדברים לשניים, דבר ראשון, הטיפול מול העובדים שנותנים את השירות ל"מאכערים".
אסף רוזנברג: אז ככל שאנחנו נחשפים לתופעה הזאת בהיבט שהעובד נתון לחוק שירות המדינה משמעת, ואפשר לאכוף עליו את נורמות ההתנהגות הראויות, אז ככל שהעובד הזה נותן שירות שלא בדרך המקובלת, דהיינו, לקצר תורים, נותן שירות עודף ל"מאכער", זה מה שנותן ל"מאכער" את העדיפות על פני האחרים, אז או שזה מטופל, כשיש אינדיקציות לעבירות פליליות של קבלת טובות הנאה או שוחד מה"מאכערים", אנחנו גם נתקלים בתופעות הללו על ידי משטרת ישראל, במקרים הללו אנחנו נוקטים ביד קשה ומשעים כאשר נפתחת חקירה משטרתית בעבירות עם קלון.
אסף רוזנברג: אבל כאשר מדובר בעבירות שהן לא עולות כעבירה פלילית או טובות הנאה קלות, מדובר בניגודי עניינים, אז אנחנו מעמידים לדין משמעתי והיו לנו הרבה מקרים כאלה.
זבולון אורלב: הרבה מקרים, כמה זה בשנה?
אסף רוזנברג: אנחנו מעמידים לדין בשנה כ-150 עובדים בבית הדין למשמעת.
אסף רוזנברג: אנחנו נוקטים עוד 400 הליכי משמעת בתוך המשרדים.
עוזי ברלינסקי: לא כולם בענייני "מאכערים".
אסף רוזנברג: לא כולם בענייני "מאכערים", אבל ישנה תופעה כזאת.
אסף רוזנברג: נקודה נוספת שמתעוררת כאן, לגבי עובדי מדינה שפרשו משירות המדינה והם עצמם הופכים להיות המייצגים, ה"מאכערים".
זבולון אורלב: מייצגים זאת מילה מכובסת.
אסף רוזנברג: למה היא מכובסת?
אסף רוזנברג: מפני שככל שמדובר בעובדים שפרשו משירות המדינה, זכותם להתפרנס, הם אמורים להתפרנס גם לאחר שהם פורשים משירות המדינה, לא כולם פורשים בגיל 67.
אסף רוזנברג: חלקם עושים את העבודה בחוץ על פי המקצוע שהם למדו במהלך השירות שלהם.
אסף רוזנברג: ישנם כללים לעניין הזה ויש את חוק הצינון.
אסף רוזנברג: חוק הצינון שהמחוקק קבע שהוא חוק פלילי, עד חצי שנת מאסר.
אסף רוזנברג: לכן, הטיפול בחוק הזה, ראוי שיתברר גם בהליך הפלילי.
אסף רוזנברג: לאור דוח מבקר המדינה שעורר את הנקודה הזאת, אמורה להתקיים ישיבה בפרקליטות המדינה, אצל המשנה לפרקליט המדינה, בהשתתפותנו כדי לראות איך נלחמים בעניין הזה.
אסף רוזנברג: עובד מדינה שפרש משירות המדינה, הוא כבר לא עובד מדינה ומי שיכול להילחם בעובד עצמו זה הדין הפלילי ופחות הדין המשמעתי.
אסף רוזנברג: גם הסנקציות שאנחנו יכולים להטיל עליו, על פי החוק כיום הן מצומצמות.
זבולון אורלב: יש בתקשי"ר פרק שמתייחס לסוגיה הזאת, של התנהגות עובד מדינה מול "מאכערים"?
אסף רוזנברג: ישנן הוראות תקשי"ר שמחייבות עובד, אסור לו להיות בניגוד עניינים.
אסף רוזנברג: אני אעביר לאדוני הודעת נציב שירות המדינה שעומדת להתפרסם בימים אלה.
אסף רוזנברג: ההודעה תופץ לכל עובדי המדינה, שבעצם מציפה ונותנת דרכי כיוון איך לטפל בעניין הזה ואיך להתמודד עם הנושא הזה.
אסף רוזנברג: לגבי עובד מדינה שפרש ונותן שירות, התקשי"ר כן מתייחס לזה בהיבט הזה שככל שמדובר במנהל, אסור לו לבוא במגע ולייצג מול העובדים שהיו כפופים לו בעבר.
אסף רוזנברג: אבל עובד מדינה שהיה עובד, אין שום מניעה שייצג את הלקוח שלו מול עובדים שהוא היה חבר שלהם, כל עוד הוא לא היה מנהל שלהם.
אסף רוזנברג: ככל שאנחנו נתקלים בתופעות כאלה, אנחנו כמובן חוקרים.
זבולון אורלב: קראתי בקריאה מהירה את ההודעה, שהיא טובה, אבל לדעתי היא מתעלמת מהעניין.
זבולון אורלב: כלומר, לא מוסיפים פסקה חדשה, אלא משננים שניים שלושה סעיפים שקיימים היום: עובד מדינה ינהג ללא משוא פנים בכל עניין הנתון לטיפולו במילוי תפקיד.
זבולון אורלב: מי שקורא: עובד מדינה ינהג ללא משוא פנים, זה לא מתייחס לעניין ה"מאכערים" - - -
אסף רוזנברג: הרי אמרנו ל"מאכער" שמותר לו, על פי חוק, להיות "מאכער" - - -
זבולון אורלב: אבל לא לתת עדיפות.
אסף רוזנברג: בוודאי שאסור לתת עדיפות ולכן יש את הסעיפים הכלליים.
זבולון אורלב: אני מציע, תביאו בפני נציב שירות המדינה את פרוטוקול הדיון הזה, לפני שאתם מוציאים את ההודעה.
זבולון אורלב: פה יש תאריך - - -
אסף רוזנברג: זה לא הופץ.
זבולון אורלב: לאור הדיון הזה תשקלו, כדאי להזכיר סעיף או לשנות את אחד הסעיפים באופן שיבהיר ויחדד את התודעה בקרב עובדי המדינה באשר לתופעה הזאת.
זבולון אורלב: זה סעיף מצוין, עובד מדינה ינהג ללא משוא פנים בכל עניין הנתון לטיפולו במילוי תפקידו, אבל הוא מדי כללי להתייחס לאותה תופעה, שיושב פקיד באשנב ועכשיו בא לו "מאכער" והוא צריך להתמודד מולו.
זבולון אורלב: "משוא פנים" זה יותר מדי כללי, הוא לא מתייחס לתופעה שמבקר המדינה אומר, יש תופעה, הוא קורא לזה גם תופעה.
זבולון אורלב: גם אתם מתייחסים אליה כאל תופעה, זה יפה שאתם מתייחסים לדוח מבקר המדינה, זה חשוב מאוד, זה ראוי.
זבולון אורלב: אני חושב שנציב שירות המדינה נהג כראוי כשהתייחס לדוח הזה ולצטט את לב העניין.
זבולון אורלב: אבל, בסופו של דבר, ההודעה הזאת היא הודעה, שעובד מדינה חדש, עובד מדינה ותיק, בעוד שנתיים ישכחו מהודעה הזאת, מה שיש להם זה התקשי"ר.
זבולון אורלב: אגב, בחוזר סמנכ"לים בשירות המדינה ראיתי שהם נוהגים לרענן סעיפים אחרים מפעם לפעם.
זבולון אורלב: כאן לא יהיה לו מה לרענן.
זבולון אורלב: תשקלו את העניין הזה.
דני שנער: אצלנו זה נערך, זה מתבצע אצלנו במשרד.
דני שנער: אבל צריך לומר, שאנחנו נתקלים בקושי להתמודד עם קולגות לשעבר ברמה ניהולית כשהם באים והופכים להיות המייצגים.
דני שנער: יש קושי, הרי הם היו קולגות לעבודה, הם בכירים מאוד.
זבולון אורלב: יש את חוק הצינון.
ציון מזרחי: הם עוברים לידו.
זבולון אורלב: איך ראוי להתמודד עם זה?
עוזי ברלינסקי: הצענו בוועדה, שכל היכרות כזאת תעבור ליועץ המשפטי של המשרד והיא תהיה עבירה משמעתית של מי שלא דיווח עליה.
זבולון אורלב: כלומר, האיסור לא יהיה על אותו עובד שפרש, אלא האיסור יהיה על עובד המדינה להגיד, בא אליך אדם שהיה בכיר במשרד, יש לך אתו היכרות אישית, תמנע - - -
עוזי ברלינסקי: הוא יקבל הנחיות מהיועץ המשפטי, כן או לא.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: למה לא עירבתם את מבקרי הפנים?
עוזי ברלינסקי: שקלנו את זה היטב ואמרנו, שזה עלול לסבך קצת את התהליך.
עוזי ברלינסקי: אין לנו התנגדות שהוא גם ידווח, אבל לפחות ליועץ המשפטי, שהוא בקי בתורת ניגודי העניינים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: למבקרי הפנים, על פי חוק משנת 1992, יש להם מעמד מיוחד שאנחנו צריכים לקדם אותו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: המעמד הזה, בתחומי הביקורת, נותן להם גם מעמד בנושא של טוהר המידות, חוקיות, מנהל תקין, מניעת בזבוז.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש להם ארבעה מרכיבים כאלה שמהם תחומי העבודה שלהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני בדעה שכדאי לכם לצרף את רשימת האנשים שמקבלים את האינפורמציות כדי שיהיו בתמונה.
עוזי ברלינסקי: אין שום התנגדות.
עוזי ברלינסקי: יתרה מזאת, אנחנו רוצים, שחלק מהגורמים שיעקבו אחר ביצוע ההמלצות של הצוות הזה למניעת תופעת ה"מאכערים", זה יהיה המבקר הפנימי וזה ייכנס לתוכנית העבודה שלו כדי שיוכל לוודא קיום ההנחיות כמו שצריך.