GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: לכן יש, לצערי, גם ניסיונות לדה-לגיטימציה שהתעצמו לאחרונה כנגד המבקר וכנגד הביקורת.
זבולון אורלב: התרופה לכך היא כמובן הגנה של הכנסת.
זבולון אורלב: אני מצטרף לדבריו של המבקר באשר לתפקידה של היושבת ראש, כל בקשה שהגיעה מוועדת ביקורת המדינה נענתה על ידה ועל ידי המנכ"ל, אבי בלשניקוב, באופן מיידי ואפשרה לנו לפעול בשמה של הכנסת ולמלא את תפקידה של הכנסת להגן על המבקר ועל הביקורת, ולעשות כל דבר כדי שהרשות המבצעת תתקן את הכשלים ותיקח אחריות.
זבולון אורלב: כל אחד מבין שהביקורת היא החמצן ההכרחי למינהל תקין, טוהר המידות וניקיון הכפיים במשטר דמוקרטי.
זבולון אורלב: פגעת בביקורת, פגעת במבקר - הפכת אותנו למדינת עולם שלישי.
זבולון אורלב: גברתי היושבת ראש, גם מניסיוני ברשות המבצעת, אני כל פעם אני מופתע מחדש מהעבודה המקצועית, המאוד מדויקת, שנעשית על ידי עובדי משרד מבקר המדינה, בפיקוחו של המבקר.
זבולון אורלב: מדקדקים כחוט השערה; עובדה היא עובדה, ממצא הוא ממצא, מסקנה היא מסקנה.
זבולון אורלב: אני חושב שקצת שינינו את האווירה מבחינה זו שאימנו את המערכת המבצעת קודם כל להודות שהביקורת היא ביקורת נכונה, כי מי שלא יודה שהביקורת נכונה גם לא יתקן את הליקויים.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר עוד מילה, ברשותך, לגבי מחר.
זבולון אורלב: מחר, לפי התוכנית, אמורה הייתה להתקיים ישיבה עם ראש הממשלה, שהוא קבע את מועדה בכתב, כדי לקיים את הדיון המסכם על העורף, אחרי שהתקיימו עשרה דיונים עם כל השרים הנוגעים בדבר, עם שיתוף פעולה בלתי רגיל של כל משרדי הממשלה, שר הביטחון, השר לביטחון פנים, שר הפנים, שר הבריאות – כל השרים שנוגעים בדבר.
זבולון אורלב: צריכה הייתה להתקיים ישיבת סיכום עם ראש הממשלה, שבעקבותיה הוועדה הייתה צריכה להסיק מסקנותיה כיצד פועלים, ישיבה מאוד מרכזית שמאוד התכוננו אליה.
זבולון אורלב: הבוקר קיבלתי טלפון ממזכיר הממשלה שאמר ליל שאמש, בלילה מאוחר, ראש הממשלה קיבל את לוח הזמנים שנשיא מצרים יכול לראות אותו, והוא חל מחר ולכן הוא מבקש לדחות את השתתפותו בישיבה.
זבולון אורלב: אמרתי למזכיר הממשלה שאינני מקבל דחיות באופן סתמי, לכל היותר אפשר לדחות זאת ביום אחד, ליום רביעי.
זבולון אורלב: המזכיר ביקש שהות – כידוע, התקיימה ישיבת ממשלה לפני הצהרים, אחר הצהרים יש תדרוך עיתונאים ואחר כך נוסעים לנשיא.
זבולון אורלב: אני עדיין ממתין לתשובת מזכיר הממשלה, ואני מקווה שלא ייראה כאילו יש כאן התחמקות סדרתית.
זבולון אורלב: אני מקווה שאנחנו לא צריכים לחזור שוב על כל הסאגה הקודמת, כי על פי הסיכומים הישיבה הזאת הייתה צריכה להתקיים בשבוע הראשון או השני של אוקטובר.
זבולון אורלב: רק מתוך התחשבות בלוח הזמנים של ראש הממשלה וחולשתי דחינו את זה משבוע לשבוע.
זבולון אורלב: אנחנו מאוד מקווים שלשכת ראש הממשלה אמנם תפנה את ראש הממשלה ביום רביעי לאותן שעתיים-שעתיים וחצי שהיו צריכות להתפנות ביום שלישי, כדי לתת מענה.
זבולון אורלב: אנחנו חושבים שסוגיית העורף היא סוגיה מאוד מרכזית, היא חיונית, היא מעכבת המלצות.
זבולון אורלב: אנחנו מוכנים לקבל עובדה מדינית, שראש ממשלה צריך להיפגש, אבל קשה לנו מאוד לקבל שהחובות של ראש הממשלה כלפי הכנסת אינם מקבלים את העדיפות הראויה, ולכן מאוד מתעקשים על כך שהישיבה תתקיים ביום רביעי כדי שנוכל לסכם את הנושא.
זבולון אורלב: כאמור, אנחנו ממתינים לתשובתו של מזכיר הממשלה או לשכת ראש הממשלה.
לימור לבנת: זו איננה פעם ראשונה.
זבולון אורלב: אינני רוצה להיכנס לזה כרגע.
זבולון אורלב: הישיבה הזאת נקבעה בלי משברים, בהידברות ישירה, עם קצת אורך רוח.
זבולון אורלב: אבל אני חושב שצריך לשים לסאגה הזאת נקודה ואני מקווה שכך אמנם ייעשה.
זבולון אורלב: גברתי היושבת ראש, אני לא יכול עדיין לבשר לך שבעקבות העבודה המאוד טובה שנעשית על ידי משרד מבקר המדינה והמבקר חל שיפור במנגנון הממשלתי, שחל שיפור בטוהר המידות, שחל שיפור בסוגיית השחיתות הציבורית.
זבולון אורלב: אני לא מרגיש עדיין את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אנחנו עדיין מרגישים שאנחנו מצויים תחת מאסה מאוד כבדה של מהלך שצריך לשנות את כיוונו, ולכן התמיכה בביקורת ובכל שומרי הסף חשובה, ולכנסת יש כאן תפקיד מרכזי.
זבולון אורלב: אני בטוח שלא נאכזב את הציבור.
לימור לבנת: אני מצטרפת לכל הדברים החשובים שנאמרו כאן, גם על ידי יושבת ראש הכנסת וגם על ידי יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, על החשיבות של ביקורת המדינה, ובמיוחד על חשיבות השינוי שהכניס המבקר המדינה הנוכחי לדרך שבה נעשית ביקורת המדינה הנוכחית, בזמן אמת.
לימור לבנת: זה הדבר המרכזי והחשוב כאן.
לימור לבנת: אם אתייחס לביקורת על מלחמת לבנון השנייה, וזה מביא אותי גם לדברים שנאמרו כאן כרגע על ידי יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה על נושא העורף, שצריך היה להיות נדון מחר.
לימור לבנת: יושב פה גם השר עמי איילון שבזמן מלחמת לבנון, שכחבר ועדת החוץ והביטחון, עמד בראש ועדת משנה לנושא העורף, שהייתי חברה בה.
לימור לבנת: עסקנו בזה בצורה מאוד אינטנסיבית,וחלק מזה נמצא עכשיו בדוח הזה.
לימור לבנת: אנחנו רואים עד כמה החשיבות של העיסוק בזמן אמת במלחמת לבנון השנייה, כפי שמבקר המדינה פעל, היא גדולה.
לימור לבנת: הרי לו היינו מחכים רק לוועדת וינוגרד, חלק גדול מהנושאים שמבקר המדינה עסק בהם בכלל לא היו באים לאוויר העולם.
לימור לבנת: לא שדוח מבקר המדינה עוסק בכל הנושאים שוועדת וינוגרד עסקה בהם – והייתה צריכה לבוא כבר עם המסקנות לגביהם - אבל חלק מהם נתנו מענה לדברים שוועדת וינוגרד, לצערנו, לא יכולה לבוא אתם מטעמים כאלה ואחרים.
לימור לבנת: זו רק דוגמה קטנה לחשיבות של הדברים.
לימור לבנת: אוסיף ואומר שאתמול, בפגישה עם המבקר השופט לינדנשטראוס ועם מבקר המדינה הרוסי, אמר המבקר הרוסי דבר מאוד מעניין, וכדאי שכולם יידעו אותו.
לימור לבנת: הוא אמר שהוא לקח את דוח מבקר המדינה בנושא מלחמת לבנון השנייה ונתן אותו לכל עובדי משרדו, משרד מבקר המדינה ברוסיה, כדי שילמדו אותו ויראו איך צריך לעבוד.
לימור לבנת: אני חושבת שזה אות כבוד גדול מאוד והערכה גדולה מאוד לעבודה של מבקר המדינה אצלנו ושל משרד מבקר המדינה.
נדב פרי: אדוני המבקר, אבקש את התייחסותך למספר נקודות שעלו בזמן האחרון בתקשורת.
נדב פרי: ראשית, החשב הכללי באוצר, דוקטור זליכה, הודיע שהוא עוזב את תפקידו למרות, שלדבריו, לו היה רוצה להישאר בתפקידו היית מעניק לו צו הגנה קבוע.
נדב פרי: האם אכן התכוונת להעניק לו צו הגנה קבוע או שמא לא זו התמונה?
נדב פרי: נקודה שנייה נוגעת לבקשה שלך שהייתה או לא הייתה – פורסם שהייתה – לקבל אבטחה אישית של שירות הביטחון הכללי.
נדב פרי: האם היה או לא היה?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לגבי הנושא של דוקטור זליכה, התשובה היא שהנושא הוא כבר היסטוריה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בזמנו נערכה במשרדנו על ידי נציבות תלונות הציבור בדיקה על ידי צוות מיוחד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בשלב מסוים הודיע דוקטור ירון זליכה על כך שהוא החליט להתפטר מתפקידו, ומאותו רגע נפסקה עבודת הוועדה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אין לה שום מסקנות, אין לה שום המלצות והיא הפסיקה את עבודתה, כך שלא ניתן לפרש את הדברים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לא נערך שום סיכום בעניין הזה, לא עם המבקר ולא עם מישהו אחר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בנושא האבטחה, ביקשנו לקבל את אותה אבטחה שמקבלים משרדי הממשלה השונים, אותם משרדים שמפעילים, כמונו, חברות אבטחה על ידי מכרז.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ביקשנו אך ורק הנחיה באמצעות שירות הביטחון הכללי, כפי שמקבלים גם גופים אחרים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לא ביקשנו שום דבר מעבר לבקשה הזו, והבהרנו את זה הבהר היטב למי שעוסק בתחום הזה במסגרת הממשלה.
עיתונאי: אדוני המבקר, האם בכוונתך להביא לחוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה משהו מהממצאים שהובאו בדוח הזה, גם בעניינו של ראש הממשלה, אז שר התמ"ת, וגם בעניינו של שר התשתיות, בן אליעזר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כל הדוח שהוגש כאן, כפי שאתם רואים אותו, יועבר ליועץ המשפטי לממשלה עד מחר.
זבולון אורלב: אנחנו נעסוק היום בדוח מבקר המדינה, היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה.
זבולון אורלב: אדוני ראש הממשלה, הוועדה קיימה סדרה ארוכה של דיונים, נדמה לי שכעשרה דיונים, עם שרי הממשלה בכל תחומי הדוח, מתוך מטרה שנהיה בטוחים שרשויות הביצוע מבינות היטב את האמור בדוח, את הממצאים, את הכשלים, את הליקויים, מתוך כוונה שייקחו על עצמם ויבצעו את כל התיקונים.
זבולון אורלב: היו ישיבות קלות, ישיבות קשות, כולל גם ביקור של הוועדה בפיקוד העורף.
זבולון אורלב: אני אמרתי בפתיחת סדרת הדיונים שמטרתנו העיקרית היא להבטיח את ביטחונם של אזרחי המדינה.
זבולון אורלב: הואיל ובמלחמה הקודמת ממצאי הדוח מלמדים שהיו בעיות חמורות באשר לתפקוד הממשלה בתחום העורף, אנחנו רוצים להבטיח שאם וכאשר, חס וחלילה, תתרגש עלינו המלחמה הבאה, לא נעמוד שוב באותו מצב, אלא מדינת ישראל תהיה ערוכה ומוכנה.
זבולון אורלב: לכן גם הזכרנו, בהקשר הזה, את האפשרות של הוועדה להקים ועדת חקירה ממלכתית ואני אומר שבסיום הדיון הזה, הוועדה לביקורת המדינה תקיים דיון פנימי של חבריה, לסיכום כל הדיונים, ואז אנחנו נקבל את ההחלטות הסופיות שלנו, אם כי אני גם הצהרתי שמטרתנו העיקרית, שעובדי המדינה לא יעסקו בוועדות חקירה, אלא יעסקו בבניין כוח, בהכנת המערכות של מדינת ישראל למבחנים הבאים, אם וכאשר יהיו.
זבולון אורלב: זה עיקר ענייננו.
זבולון אורלב: אנחנו עוסקים היום בסוגיה שקשורה בחיי אדם.
זבולון אורלב: כזכור, במלחמת לבנון השנייה נהרגו 160 חיילים ואזרחים, מתוכם 41 אזרחים, וזה לא כמו בדיון הקודם שעסקנו בעניינים אחרים, בענייני ממון, ענייני נוהל תקין.
זבולון אורלב: פה אנחנו עוסקים בחיי אדם ובהתאם לכך כמובן גם ההתייחסות שלנו.
זבולון אורלב: אני ביקשתי מראש הממשלה, כדי לייעל את הדיון, להתייחס לשמונה נקודות עיקריות.
זבולון אורלב: כל שאלותיי, אגב, כמובן מסתמכות על ממצאי הדוח.
זבולון אורלב: הנקודה הראשונה היא, מדוע לא קבעה הממשלה, טרם פתיחת המלחמה, ואני מדגיש – טרם פתיחת המלחמה, גוף מרכזי בעל אחריות וסמכות לתאם את פעילות כל הגופים המופקדים על הטיפול בעורף, כדי לשלוט באירועים, או לנתב את הגופים הרבים הפועלים בעורף ובכך למצות את יכולותיהם.
זבולון אורלב: השאלה השנייה היא מדוע, חרף הידיעה ששררה בקרב הממשלה וחבריה, וראשי מערכת הביטחון, כי העורף צפוי לספוג ירי כבד של רקטות העלול גם להימשך תקופה ארוכה, לא התייחסה לכך הממשלה באופן מהותי, טרם פתיחת המלחמה.
זבולון אורלב: השאלה השלישית (השאלות הועברו לראש הממשלה מראש), מדוע הישיבה הראשונה של הממשלה, באשר להערכת מצב מפורטת של העורף, התקיימה רק ביום ה-19 למלחמה.
זבולון אורלב: דהיינו, ב-30 ביולי 2006.
זבולון אורלב: וגם בישיבת ממשלה זו, הדיון, לדברי הדוח, היה כללי ולא הוצגו בה הכשלים הבעיות והפתרונות בהיקפם הכולל והראוי.
זבולון אורלב: שאלה רביעית, האם ביקש צה"ל לגייס את המילואים של פיקוד העורף, ומה היתה התייחסות הממשלה לכך.
זבולון אורלב: במידה ולא היתה בקשה לגייס מילואים, מדוע לא הורתה הממשלה על גיוס כוחות המילואים של פיקוד העורף בזמן ובהיקף הנדרשים.
זבולון אורלב: השאלה החמישית, האם שר הביטחון הציע לממשלה להחליט על תקופה של הפעלת משק לשעת חירום, ומה היתה התייחסות הממשלה לכך.
זבולון אורלב: במידה ושר הביטחון לא ביקש, מדוע הממשלה לא יזמה את הפעלת מערך מל"ח.
זבולון אורלב: הסוגיה השישית, מדוע הוקם המרכז לניהול לאומי, המכונה מנ"ל, רק כשבועיים לאחר תחילת המלחמה ולא בראשיתה.
זבולון אורלב: הסוגיה השביעית, האם שר הביטחון העלה את הצורך בפינוי אוכלוסיית הצפון להתרעננות ומה היתה התייחסות הממשלה לכך.
זבולון אורלב: מדוע היתה נדרשת התערבות כה מאסיבית של אישים וארגונים וולונטריים לבצע את ההתרעננות הזאת, ומדוע לא עלתה הסוגיה הזאת בישיבת ממשלה.
זבולון אורלב: הדבר האחרון, והוא העיקרי.
זבולון אורלב: לאחרונה החליטה הממשלה להטיל על שר הביטחון את האחריות לעורף בזמן מלחמה ולהקים את הרשות לשעת חירום (רח"ל).
זבולון אורלב: מדוע שינתה הממשלה החלטות קודמות, שהטילו את האחריות הכוללת לעורף על השר לביטחון פנים, ואשר נתקבלו מתוך הכרה כי בזמן מלחמה שר הביטחון טרוד כולו בניהול מלחמה ולא בענייני העורף.
זבולון אורלב: ואוסיף על כך שאף ועדת משנה של ועדת חוץ וביטחון, בראשותו של מי שהוא היום השר עמי אילון, אף היא המליצה שהאחריות הכוללת לעורף, בזמן מלחמה, בזמן חירום, תעבור לשר לביטחון פנים.
זבולון אורלב: אלה הסוגיות הנראות לי העיקריות שעולות מן הדוח ואני מאוד מקווה שהדיון הזה יהיה ענייני ונוכל לצאת מכאן עם בשורה לעם, שהמדינה עושה את כל הדרוש כדי שבשעת מבחן נעמוד במבחן הזה בהצלחה.
זבולון אורלב: סדר הדיון יהיה כזה – תחילה יפתח מבקר המדינה, שאנחנו כולנו מודים לו על הדוח המקיף והמקצועי והכולל את כל הפרטים.
זבולון אורלב: לאחר מכן ימשיך המנהל הכללי של משרד מבקר המדינה, מר שלמה גור, ולאחר מכן ראש הממשלה יתייחס אל הנושאים העומדים על סדר היום.
זבולון אורלב: ראש הממשלה כמובן יאפשר גם לבעלי תפקידים נוספים מלשכתו וממשרדו, כדי להגיב ולהתייחס לדוח.
זבולון אורלב: לאחר מכן חברי הכנסת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש, אדוני ראש הממשלה, השר עמי אילון, חברי הכנסת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: המפגש היום הוא המפגש ה-11 שאנחנו מקיימים בוועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה, לאחר שבתקופת הפגרה של הכנסת קיימנו 10 פגישות מפורטות, מדויקות, עם נציגי הממשלה ונציגים אחרים שעסקו בנושא של המלחמה בעורף וביניהם, כמובן, גם הרשויות המקומיות, המשרדים, כפי שאמרתי, וגורמים אחרים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כאן, אדוני, הבאתי היום את העובדים של משרד המבקר, בחלקם את ראשי האגפים, שעסקו בתחום הזה במשך כמעט קרוב לשנה אחת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מאז תום המלחמה וכבר במהלך המלחמה אנחנו ערכנו ביקורים באזורים השונים בעורף ושוחחנו עם ראשי הערים, שוחחנו עם המועצות, שוחחנו עם הממונים על הנושאים האלה וקלטנו כמובן מהם את הבעיות הרבות שהתעוררו בתקופת המלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אנחנו היום מרגישים את הישיבה כישיבת סיכום, לאחר אותן עשר הישיבות, שראש הממשלה הוזמן אליה ונוכל לטעון את הטענות, תוך כדי התבססות על דוח המבקר ועל תקצירו של הדוח שכולם קיימים בפניכם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח הוא ארוך מאוד, כוללני מאוד מבחינה זו, קרוב ל-600 עמודים, ונדמה לי שהוא משיב על אותן בעיות עיקריות שמצאנו בנושא העורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מאחר ואנחנו בישיבת סיכום, רשמתי את הדברים העיקריים שראיתי אותם, בקצרה, על הנייר ואני ארשה לעצמי, אדוני היושב ראש, לקרוא את הדברים האלה, כדי שהדברים יהיו מדויקים ומפורטים, ולאחר מכן מנכ"ל משרד מבקר המדינה, עורך דין גור, גם הוא יקריא את החלק שהוא הכין בנושא הזה, והדברים ישתלבו יחד, ולכך אנחנו, אני מניח, נקבל תשובות מהגורמים שאליהם אנחנו התייחסנו בדוח הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: דוח מבקר המדינה על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה, שהוכן על פי מדיניות משרד המבקר לבצע בדיקות בזמן אמת ואשר הונח על שולחן הכנסת ביום 18 ביוני 07', על 17 כרכיו, מצביע על ליקויים רבים, חלקם חמורים מאוד, הנוגעים למוכנות רשויות השלטון, לטיפול בעורף בעת חירום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח, עניינו בתפקוד הממשלה, ראש הממשלה, שר הביטחון לשעבר, השרים והגופים האחראים לביצוע, לרבות הרמטכ"ל לשעבר ומפקד פיקוד העורף בזמן המלחמה, בכל הנוגע לטיפול בעורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מכל מקום, הממצאים המפורטים בדוח, וכאן כדאי להדגיש כי הדוח כולו, על הממצאים, הסיכום והמסקנות המפורטים בו, נערך ונכתב על ידי אותם אנשי המקצוע במשרדי המבקר כמקשה אחת שלמה, שאינה ניתנת להפרדה, מלמדים כי ממשלות ישראל, הדרגים המדיניים ודרגי הביצוע לא עשו במשך שנים את המוטל עליהם בעניין היערכות העורף כנדרש, ולא קיימו הערכת מצב כוללת ואופרטיבית על תפקודו בעיתות חירום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הליקויים בהיערכות התגלו במרבית משרדי הממשלה, ברשויות המקומיות ובגופים השלטוניים השונים, חברות ממשלתיות, תאגידים הקשורים למדינה ועוד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אלה מחדלים חמורים שנמשכים שנים רבות ובעטיים נשחקו יכולות הטיפול באוכלוסייה האזרחית בעת מלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: באשר לניהול המלחמה הנוכחית, העלה דוח המבקר כי הטיפול בעורף, במהלך מלחמת לבנון השנייה, היה לקוי ביותר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: העורף האזרחי היה נתון למתקפת רקטות נרחבת כבר ב-12 ביולי 06', ובפועל העורף האזרחי היה שרוי במלחמה, וזאת בשעה שהממשלה החליטה על מבצע מוגבל בחזית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: דרגי הביצוע, כל אחד על פי חלקו, כשלו באורח חמור בתהליכי קבלת ההחלטות, בהערכה ובביצוע הנוגעים לטיפול באוכלוסייה האזרחית שבעורף ולהבטחת הסיוע החיוני לאזרחים בזמן המלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לא היתה היערכות כוללת לפתרון הבעיות ברמה המערכתית והממלכתית ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר וצה"ל נקטו גישה מצמצמת ולא התארגנו כראוי לפתור את הבעיות שבתחומי אחריותם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יחד עם זאת, אציין שגופים דוגמת מגן דוד אדום, כיבוי אש, משטרת ישראל ומוסדות נוספים שפעלו בשטח, פעלו כהלכתם ותרמו תרומה חיונית לפתרון הבעיות שהתעוררו בשטח.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: תהליך קבלת ההחלטות בנושא העורף בישיבות הממשלה בזמן המלחמה – הטיפול בעורף, בבעיות שהתגלו, היה במרבית המקרים תגובתי וחלקי ובחלק מהמקרים נעשה באיחור רב, והטיפול באוכלוסייה נפגע משמעותית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כך למשל גויס גדוד המילואים הראשון לסיוע לעורף רק ב-23 ביוני 06', 11 יום לאחר תחילת המלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש לציין כי בסך הכול הפעיל פיקוד העורף כ-250 חיילי מילואים בממוצע ביום לסייע לכמיליון תושבים באזור הצפון, שהיה נתון למתקפת רקטות יומיומית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לאחר תחילת המבצע נמסרו בכל ישיבות הממשלה, עד לישיבה ב-30.7.06, 18 יום לאחר תחילת המלחמה, דיווחים כלליים בלבד על מצב העורף ועל פעילויות ובעיות הנוגעות לעורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: במהלך אותם דיווחים נשאלו אמנם שאלות, נשמעו הערות מפי חלק מהשרים, על מצב העורף, אך לא התקיים כלל דיון הערכת מצב.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כך לא עלו ולא נדונו נושאים מהותיים כגון הצגת נתונים על תושבים שעזבו, מצב האוכלוסיות החלשות, נכים, חולים וקשישים, מצב המיגון, המקלטים והשוהים בהם, ההיערכות לפינוי אפשרי, הפעלת מערך מל"ח ועוד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כל זאת כשמועד סיום המלחמה לא היה ידוע והפגיעה בעורף היתה עלולה להתמשך ואף להתרחב לאזורים נוספים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש לציין כי גם הדיון בממשלה ב-30.7.06 לא היה די בו כדי לתת תמונה שלמה לבעיות בעורף, שכן לא הוצגו בו הכשלים והבעיות בהיקפם הכולל, לצורך בחינה שלמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כך למשל יצוין כי עד ה-30.7.06, 18 יום לאחר תחילת המלחמה, וכן בישיבה שנערכה ב-30.7.06, לא עלה כלל נושא הפעלתו, או אי הפעלתו, של מערך המל"ח, בין משום ששר הביטחון דאז לא העלה זאת, ובין משום שהממשלה לא דנה בעניין זה, כנגזר מהערכת מצב מלאה בעניין העורף, וכך גם בנושא הפינוי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בביקורת נמצא כי הממשלה לא דנה במהלך המלחמה בסוגיית פינוי האוכלוסייה ורענונה, על כל היבטיה, ובנוסף לכך נמצא כי התוכניות לפינוי אוכלוסייה לא היו ישימות ובפועל בוצעו פעולות פינוי זמני, או רענון, החל מ-25.7.06, כשבועיים אחר פתיחת המלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: עניין זה התנהל בכורח הנסיבות, לאחר שבוצעו יוזמות של גופים תורמים ומתנדבים בנושא, והוא הפך בחלקו, שלא על פי תכנון מראש, לפינוי כמשמעותו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לסיכום פרק זה של תהליכי קבלת החלטות הממשלה, סבור משרד מבקר המדינה, כי היעדר דיון הערכת מצב בעניין העורף לא אִפשר הצגת תוכניות, לרבות המשמעויות והחלופות למקבלי החלטות לצורך קבלת החלטות, כמתחייב ממנה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נושא זה היה בראש ובראשונה מעניינו של ראש הממשלה, ובאחריותו היתה ליזום דיון הערכת מצב שכזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר דיון הערכת מצב שכזה הוא ליקוי בסיסי ומהותי בתהליכי קבלת ההחלטות בממשלה בזמן המלחמה, בכל הנוגע לנושא העורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מיגון ומקלוט ברשויות המקומיות בצפון – במדינת ישראל קיים פער עמוק בין הדרוש למצוי בתחום המִקלוט והמיגון.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לאוכלוסייה נרחבת אין כיום הגנה ממשית מפני התקפת טילים, ורבים מהמקלטים הציבוריים והפרטיים אף אינם מתאימים לשהייה ממושכת בהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: תוצאותיה של מציאות זאת מתבטאות בשני תחומים מרכזיים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האחד, חשיפת תושבים רבים לאיום ממשי על חייהם בעת התקפות טילים על העורף, ופגיעה ביכולת עמידתו של העורף בתרחישים התקפיים שונים, דבר העלול להשפיע על מיצוי היכולות המבצעיות של כוחות הביטחון לצורך הכרעת המערכה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הטיפול בנושא זה הוא דחוף ונדרש, הן ברמה הלאומית והן ברמת הרשויות המקומיות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לשם כך יש צורך בתכנון לטווח רחוק ובתהליך שיביא לצמצום הפערים התשתיתיים במקביל לקידום המענה הביטחוני הכולל שתיתן המדינה לתרחיש של התקפת טילים על העורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נזכיר כי בביקורים שערכנו לצרכי מעקב אחר תיקון הליקויים, לאחר המלחמה, הסתבר לנו שגם עתה הבעיה עדיין לא נפתרה, גם אם נעשו פעולות בכיוון הרצוי בנושא מהותי זה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: מכל מקום, נושא זה חייב לקבל עדיפות ודחיפות עליונים בביצוע.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: פעילות הגופים התורמים וההתנדבותיים והתיאום בינם לבין רשויות השלטון – לדעת משרד מבקר המדינה פעילותם של הגופים התורמים וההתנדבותיים, בעיקר ארגוני החברה האזרחית, חשובה מאוד לחברה בישראל והיא ראויה לשבח.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ואולם ראוי שבתחומי הפעילות שבאחריות רשויות השלטון, ימלאו הגופים האמורים בעיקר תפקידים משלימים לאלה של הרשויות ואין זה רצוי שיבואו במקום רשויות השלטון וימלאו את התפקיד המרכזי בכל הקשור לסיפוק צרכי האוכלוסייה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הישענות יתר של רשויות השלטון על גופים אלה, בייחוד אם היא נעשית בלא תכנון מוקדם ובלא תיאום איתם, עלולה ליצור בקרב האזרחים תחושת אי ודאות באשר לסיוע שיקבלו מרשויות השלטון בעת חירום והיא אף מקטינה את הסבירות שהסיוע לאזרחים בעת חירום יינתן על פי אמות מידה אחידות ככל האפשר ובאורח יעיל ככל הניתן.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יודגש כי האחריות לאספקה צרכי התושבים בעיתות חירום מוטלת על רשויות השלטון, והן שאמורות לסייע לאוכלוסייה הנתונה במתקפה, כדי להבטיח את הישרדותה, ואין זה ראוי שאחריות זו תתחלק בינם לבין גופים התנדבותיים שבחירת תחומי פעילותם נתונה לשיקול דעתם הבלעדית ועצם פעילותם אינה מובטחת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כל סטייה מעיקרון זה בעתיד עלולה לגרום לתוצאות בלתי רצויות, כגון אלה שנגרמו בימי המלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לסיכום, ארגון מחדש של הטיפול בעורף – הכנת העורף לאיומים הנשקפים לו עשויה להציל חיי אדם ולצמצם את מספר הנפגעים, בד בבד, עם הגברת חוסנו של העורף, שיש לו השפעה מן המעלה הראשונה על החלטות הקברניטים הנוגעות להשגת היעדים הצבאיים והמדיניים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אשר על כן, הכרח הוא כי מקבלי ההחלטות יביאו בחשבון ובאופן יסודי, בתהליך של קבלת ההחלטות על דרכי פעולה צבאיות, גם את ענייני האוכלוסייה בעורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בסיכום הדוח, תבענו כי בטווח קצר על הממשלה להבטיח תיקון ליקויים העולים מהדוח אשר עניינם שיפור מיידי של הטיפול באוכלוסייה בחירום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מבין שממשתתפי עשר הישיבות שקיימה ועדת הכנסת לביקורת המדינה, בנושא דוח מבקר המדינה על המלחמה בעורף, שאומצו המלצות משרד מבקר המדינה, יש טיפול בתיקון הליקויים העולים מהדוח.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בטווח ארוך, ראוי שהממשלה תוודא שגוף מרכזי לאומי אחד יאחד אחריות וסמכות ויוכל לרכז קשב ומאמץ ולרכז את כל הטיפול בעורף בחירום, לרבות גיבוש התפיסה בתחום זה, בניין הכוח המיועד לכך ותרגולו ולהבטיח מיצוי מיטבי של כל הגופים העוסקים בתחום זה ושל כל התקציבים בנושא.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בנוסף לכך, על הממשלה ליזום הסדר חקיקתי מקיף, מאוחד ומתואם, שירכז את כל הנושא, יעגן ויבהיר את מדרג הסמכויות ותחומי האחריות של כל אחד מהגופים המטפלים בעורף בחירום ויגדיר את קשרי הגומלין ביניהם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ראוי להכין תוכנית רב שנתית, שתתמקד בשיקום משמעותי של אמצעי מקלוט ומיגון במסגרת המענה הכולל להגנת העורף וכמענה להצלת חיים ולטיפול באוכלוסייה.
שלמה גור: אדוני היושב ראש, אדוני ראש הממשלה, שרים, חברי כנסת.
שלמה גור: בהמשך לדברי מבקר המדינה, אציין כי על פי העולה מדוח זה, שנדון בהרחבה בוועדה זו, ראש הממשלה, שר הביטחון לשעבר, שרי ממשלה אחרים, הרמטכ"ל לשעבר, מפקד פיקוד העורף, כל אחד על פי חלקו כשלו באורח חמור בקבלת ההחלטות, בהערכה ובביצוע הנוגעים לטיפול בעורף בעת מלחמת לבנון השנייה.
שלמה גור: ברצוני להדגיש כי בהפעלת ביקורת משרד מבקר המדינה, חלה על המשרד נורמת הסבירות והמידתיות.
שלמה גור: נורמה זו חלה גם על הגורמים הבכירים ביותר ברשות המבצעת.
שלמה גור: עריכת הביקורת נעשתה כמובן תוך התחשבות באופי תפקידם ומעמדם של המבוקרים ובהיקף סמכויותיהם, אולם אין רשות הרשאית לפעול מתוך חוסר סבירות או חוסר מידתיות וכלל זה חל גם על הממשלה וראשיה, אשר מעמדם רם ומיוחד, בהיותם הרשות המבצעת של המדינה, כאמור בסעיף 1 לחוק יסוד הממשלה.
שלמה גור: ברשותכם, אפנה את תשומת לבכם למספר ממצאים מרכזיים שעלו מתוך הדוח.
שלמה גור: הראשון, באשר לתשתית הנורמטיבית.
שלמה גור: בביקורת עלה כי ליקויים רבים שהתגלו במהלך המלחמה נבעו מהיעדר בסיס נורמטיבי בהיר וכולל שבא לידי ביטוי באי בהירות במדרג הסמכויות, בעמימות בחוקים המעגנים את נושא הטיפול בהגנת העורף ובהיעדרו של גוף לאומי אחד בעל ראייה מערכתית שמרכז את הפעולות להגנת האוכלוסייה ושולט באירועים.
שלמה גור: בין היתר נמצא, בעניין זה, כי אין הסדר חקיקתי מקיף ומאוחד ומתואם המעגן ומסדיר את נושא הטיפול בעורף בעת חירום.
שלמה גור: כתוצאה מכך, כל גוף מפרש עניינים הקשורים לפעילותו ולאחריותו בצורה שונה.
שלמה גור: מציאות זו של תשתית נורמטיבית לקויה הינה רבת שנים, שלא זכתה להתייחסות ראויה, ושהניסיונות לתקנה מתמשכים לאורך זמן רב.
שלמה גור: ממשלות ישראל לא קיימו זה שנים הערכת מצב מקיפה ואופרטיבית בנושא העורף ולא עיצבו תפיסת ביטחון כוללת בכל הנוגע לתפקודו של העורף בעיתות חירום.
שלמה גור: כך למשל הוראות חוק הג"א משנת 1951, האמורות להסדיר את הפעילות בעת חירום, יוצרות לעתים בלבול ואי הבנות אצל הגופים האמורים לטפל באוכלוסייה בקשר לסמכויותיהם.
שלמה גור: בין הגופים המטפלים בעורף התגלעו בעיות של סמכות, אחריות, פיקוד ושליטה, ושררה אי בהירות ארגונית ומבצעית.
שלמה גור: הדברים אמורים בעיקר לנושא תפיסת ההפעלה המשולבת, אותה גיבשו המשטרה ופיקוד העורף, טרם המלחמה והופעלה בזמן המלחמה, זאת אף שעבודת המטה בעניינם טרם הושלם ושני הגופים ידעו כי יישומה לא אושר על ידי הרמטכ"ל דאז, המפכ"ל דאז, ולא הועלתה לפני הדרג המדיני להחלטה באישור.
שלמה גור: כמו כן, עבודות מטה שונות שנערכו ואשר תכליתן היתה תיקון המצב בממשק בין הגורמים השונים, התמשכו שנים רבות תוך גרירת רגליים משמעותית ולא באו לכדי סיום.
שלמה גור: כך לגבי נושאי מיגון, חומרים מסוכנים, בריאות, הצלה, סיוע לאוכלוסייה ועוד.
שלמה גור: כמו למשל, טיוטות תקנות שטרם הושלמו ואושרו, מאז 1997, בנושא מיגון אזורים מוגנים ומוסדות רפואיים, או עקרונות הפעלה בעיתות חירום של מוסדות אשפוז מאז שנת 2001, וכן נושאים מהותיים כמו הטיפול בחומרים מסוכנים.
שלמה גור: דברי מבקר המדינה עסקו בתהליך קבלת ההחלטות.
שלמה גור: ברצוני להדגיש כי יסודותיו המקובלים של תהליך קבלת ההחלטות, כפי שפורטו בדוח מבקר המדינה, על המועצה לביטחון לאומי, בשנת 2006, שאומצו על ידי ראש הממשלה, הם הצגת סיכונים ומשמעותם, הגדרת המטרות ויעדי ההיערכות להשגתן, פתרונות אפשריים, תוכניות להיערכות מערכתית, לרבות חלופות, החלטה על תוכנית פעולה ועל הדרך להתמודד עם המגבלות הצפויות.
שלמה גור: כן יצוין שבדומה לכך אומצו מסקנות דוח הביניים של ועדת וינוגרד, מאפריל 2007, בנוגע לתהליך ראוי של קבלת החלטות.