GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: זה יכול להיות ממשחקיה במקלט ועד סיוע בכל מיני רמות נוספות נלוות.
יצחק הרצוג: כאן אני מציין מאוד לשבח את הסוכנות היהודית ואת העולם היהודי שהתגייס בצורה מדהימה והתגלה גם כגורם הרבה יותר יעיל כיוון שהסוכנות היהודית לדעתי מתפקדת לעתים יותר קל ולא כפופה להוראות נש"ם, חשכ"ל, אגף תקציבים וכל השפה שכולנו חיים בה מבוקר עד לילה.
יצחק הרצוג: הסוכנות באמת נכנסה לנישות האלה יחד עם גופים נוספים ועזרה לנו מאוד ועוזרת כל השנים, והעם היהודי גילה רוח סיוע משמעותית כמו גם הרבה מאוד גורמים בארץ.
יצחק הרצוג: אנחנו צריכים ללכת על חלוקת גזרות וליצור מצב של תיאום אמיתי בין הממשלה לעמותות, להגדיר עדיפויות, ליצור משובים הדדיים, לעשות פעולות גזרה וגם סדר כי אתה לא יכול שכל העמותות שעוסקות במזון יבואו לקריית שמונה ולא לישוב אחר.
יצחק הרצוג: כמובן שבעבודת המטה של משרד הביטחון היום עוסקים גם בנושא אספקת מזון, קשר באמצעות לשכות הרווחה עם כל האנשים הבודדים וכל הדברים שהמגזר השלישי עשה והממשלה צריכה לעשות.
יצחק הרצוג: יש סוגיות משפטיות שעולות בהקשר למגזר השלישי כמו מיגון למתנדבים, ביטוח למתנדבים, הגדרת גבולות גזרה ואפילו אם יש לך גם אוהלים או מאהלים, מהי הצורה הנכונה להפעיל אותם כדי שהם לא יהיו גדולים מדי, כדי שלא יהיו התחככויות של ציבורים שיצרו אחר כך מתחים.
יצחק הרצוג: כל מיני הפקות לקחים שיש לנו מהתהליך כולו וכיצד הממשלה תרכז את זה בצורה נכונה, אמיתית ובזמן אמת כדי לתת את המענה.
יצחק הרצוג: אני רוצה לציין שאנחנו מתייחסים במלוא הרצינות להערות ועוסקים בכך יומם וליל אבל לא תמיד יש לנו את המשאבים.
יצחק הרצוג: חסרה לנו למשל הקופה הנדרשת שאנחנו עושים לראשונה בהיסטוריה של משרד הרווחה קופת חירום למצבי חירום והתחלנו להפעיל אותה השנה בשדרות וכך יש חדרי ביטחון בלשכת הרווחה בשדרות, יש סיוע לכל מיני מרכזי חוסן בעוטף עזה, מעין תמונת מראה קטנה, אבל כמו כל דבר התהליכים האלה לעתים לוקחים את זמנם מעל ומעבר לנדרש גם בשל נסיבות התפקוד של ממשלה מודרנית בישראל.
זבולון אורלב: אני מודה לשר על הסקירה.
זבולון אורלב: יש לי רק הערה אחת.
זבולון אורלב: נושא הפינוי, אני לא חושב שהוא בא כרעם ביום בהיר.
זבולון אורלב: סוגיית הפינוי עלתה לדיון ציבורי במלחמת המפרץ הראשונה ויש גם תוכנית של מל"ח לגבי פינוי.
זבולון אורלב: ידוע שמדינת ישראל יש ניסיון רע מאוד בקו העימות בצפון כדוגמת הקטיושות, בסוף שנות ה-70-תחילת שנות ה-80, כאשר גם אז עלו כל הסוגיות.
יצחק הרצוג: כל סוגיית אסון המוני.
זבולון אורלב: הסוגיה הזאת לא באה בהפתעה.
יעקב אור: בשנת 2001 יש החלטת ממשלה ששר הביטחון הוא זה שצריך להעלות בפני הממשלה אם צריך לפנות.
יעקב אור: בשנת 2002 העיר דוח מבקר המדינה בנושא הפינוי ודן בו בהרחבה.
יצחק הרצוג: אני חושב שדוח המבקר באמת חושף שהיו תוכניות.
יצחק הרצוג: מה שקרה, לדעתי, שהמציאות הייתה הרבה יותר מורכבת.
יצחק הרצוג: קחו לדוגמה את נושא הפינוי, האם אתה מפנה למלונות, האם אתה מפנה לבתי ספר, האם אתה מפנה לאוהלים, מה קורה עם כל הארץ במצב של אסון המוני, רעידת אדמה או לא עלינו התקפת טילים.
יצחק הרצוג: אלה סוגיות משמעותיות מאוד.
יצחק הרצוג: דיברו על אפידמיה ודיברו על אסון אקולוגי, דיברו על אירוע אזורי, זה נכון, אבל אין ספק שהמדינה לא ידעה בפועל כיצד לתרגם את כל הנהלים האלה למעשה כאשר לא היו למשל מתקנים לפינוי.
יצחק הרצוג: רק לשם המחשה, בתל-אביב, העיר הייתה מלאה תיירים כל הקיץ ולא היה מלון אחד פנוי.
זבולון אורלב: המשנה למנכ"ל משרד הרווחה, היות ואתה מופיע פעם ראשונה בוועדת ביקורת המדינה בתפקידך החדש כמשנה למנכ"ל, תרשה לי גם לברך אותך.
מנחם וגשל: גם אנחנו מבקשים להודות על דוח מבקר המדינה שבהחלט יצר מבחינתנו פלטפורמה ראויה כדי שנוכל להתכונן ולהיערך למצב של חירום טוב יותר ממה שהיינו ערוכים, אבל ברשותך אני מבקש להעיר שתי הערות קצרות מקדימות ואעשה זאת בקיצור נמרץ.
מנחם וגשל: אני חושב שנוצר הרושם כאילו בכל מקום שהמגזר השלישי נותן את הפעילות שלו, זה עומד בניגוד או במקום עבודת הממשלה.
מנחם וגשל: אני יודע שרוב המשתתפים לא מתכוונים לזה.
מנחם וגשל: אני אומר שראוי שייאמר שצריכה להיות חבירה בין שני הגופים ולעתים בחבירה הזאת נוצרים מצבים הרבה יותר טובים מאשר כל אחד יכול לעשות אותו בנפרד.
מנחם וגשל: הדבר השני שמנקודת ראותי הוא חמור יותר זאת העובדה שכל פעם שרוצים לומר – ואני מפרגן מאוד למגזר השלישי – כמה המגזר השלישי תפקד טוב, צריך לומר כמה אנשי הממשלה תפקדו בטיפשות.
מנחם וגשל: זה לא מחויב, זאת לא אקסיומה של שני צדדים של המשוואה.
מנחם וגשל: הדוגמה הכי טובה שאני רוצה לתת היא המזון.
מנחם וגשל: נכון שלא הייתה היערכות מראש לחלוקת המזון כי מעולם לא הוטלה על משרד הרווחה המשימה של חלוקת מזון, אבל משפנו הארגונים הציבוריים למשרד הרווחה בתחילת המלחמה וביקשו את המעורבות שלנו, בתוך תקופה קצרה מאוד נוצר שולחן עגול בו ישבנו ערב ערב כל הארגונים הציבוריים, עברנו ועדת מכרזים בתוך המלחמה והממשלה הקצתה מחצית מהסכום שהיא העבירה לארגונים הציבוריים ולאורך כל המלחמה – וזה לא מצוין בשום מקום ואף אחד לא מעלה את זה, חוץ מאשר הערה בדוח מבקר המדינה שאומר שמשרד הרווחה עשה מעבר לתפקידו בנושא המזון, כמו בנושא הפינויים, אבל בנושא המזון אני הייתי מעורב ולכן אני אומר את הדברים – העובדה היא שנעשתה כאן פעולה משולבת שהארגונים הציבוריים, שאני לא יודע אם הנציגים שלהם נמצאים כאן, בפגישה שהייתה אחרי המלחמה אצל ראש-הממשלה ציינו לשבח את שיתוף הפעולה.
מנחם וגשל: אני חושב שכדאי גם לומר את הדברים האלה.
שמואל גולן: אני חייב להעמיד אותך על טעות.
שמואל גולן: בנושא של אספקת מזון בפירוש אמרנו שכאשר המדינה נכנסה לעניין הזה, כשבועיים לאחר פרוץ המלחמה, אכן הממשלה הקצתה כסף אבל עדיין היו ארגונים שפעלו מבלי יד מכוונת.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים לקבל סקירה איך אם חס וחלילה תהיה מלחמה, מה קורה עם תיקון הליקויים.
זבולון אורלב: יש עכשיו פקודת מבצע חדשה, יש נוהל חדש, יש תקציב חדש, יש הסדר חדש.
מנחם וגשל: נושא המזון רק הוכיח את מה שאמרתי לפני שתי דקות כי בעבודת מטה שעשינו, שהיינו8 שותפים ביחד עם מל"ח, נקבע שמשרד הרווחה לא צריך להיות מחלק המזון.
זבולון אורלב: מי צריך להיות?
מנחם וגשל: הם יתייחסו לזה.
מנחם וגשל: משרד הרווחה הוא לא מחלק המזון, גם לא לגבי אוכלוסיות שמשרד הרווחה אחראי להן.
מנחם וגשל: בוודאי שמשרד הרווחה צריך להיות בתמונה גם לגבי קביעת הסטנדרטים לאוכלוסיות המיוחדות וגם לבקר ולפקח.
זבולון אורלב: אתה יכול בכל זאת לומר לנו מי יהיה אחראי?
יצחק הרצוג: גם על זה היה היום דיון בקבינט.
יצחק הרצוג: זה באחריות מל"ח ומשרד הביטחון והם יציגו את זה.
יצחק הרצוג: אתה רוצה דוח של משרד הרווחה ולפי הדוח משרד הרווחה בכלל לא היה צריך לעסוק בזה.
מרינה סולודקין: אבל אם אין גיוס מילואים בפיקוד העורף, מי מחלק את המזון?
דוד בן-ימיני: הסיכום הוא ברור.
דוד בן-ימיני: יש חלוקה.
דוד בן-ימיני: התחלת התהליך הוא באחריות משרד התעשייה לארגן את כל הנושא של רמות המלאי של המזון במרכזים של רשתות כאלה ואחרות.
דוד בן-ימיני: זה אחד וזה סגור.
דוד בן-ימיני: מרגע זה, זה עובר לאחריות משרד הביטחון, מל"ח, פיקוד העורף, וכדי לסייע לרשויות לחלוקת המזון.
דוד בן-ימיני: זאת התוכנית.
דוד בן-ימיני: כלומר, החלוקה מאוד ברורה.
דוד בן-ימיני: משרד התעשייה אחראי על המלאי, להביא אותו למרכזים, מלאי אסטרטגי, ופיקוד העורף, משרד הביטחון, יודע לעשות את זה בתוכנית החדשה.
קריאה: זאת החלטה של היום?
דוד בן-ימיני: זאת החלטה שהתגבשה בחודשים האחרונים והיום הוצגה לאישור.
יצחק הרצוג: זה ה-פולו-אפ להחלטה 1557.
דוד בן-ימיני: משרד הביטחון מכין עכשיו תוכניות מפורטות מול כל הרשויות.
דוד בן-ימיני: אגב, כדי לעשות את זה באמת, צריך לחזק גם את הרשויות ועל זה נדבר בשבוע הבא.
מנחם וגשל: אני רוצה לעבור לתפקידים של משרד הרווחה כי יש לא מעט ליקויים שאני מסכים להם.
מנחם וגשל: על פי המתווה שקבע דוח מבקר המדינה, אנחנו רואים את משרד הרווחה מטפל בשתי קוביות בסיסיות: קוביה אחת שנמצאת במעגל הראשון והיא הקוביה של המסגרות שמשרד הרווחה אחראי להן באופן ישיר, ואני אומר את זה כאן באופן ברור.
מנחם וגשל: אנחנו לא עושים הבחנה בעניין הזה בין מוסדות שמתנהלים על ידי גורמים פרטיים, ציבוריים או ממשלתיים.
מנחם וגשל: משרד הרווחה מהבחינה הזאת אחראי לכל המוסדות שהוא מפנה אליו.
מנחם וגשל: המעגל השני הוא המעגל של הרשויות המקומיות ובמעגל של הרשויות המקומיות יש אוכלוסיות שמזוהות כאוכלוסיות שבאופן ברור הן נמצאות כאוכלוסיות יעד של משרד הרווחה.
מנחם וגשל: זה המעגל השני.
מנחם וגשל: המעגל השלישי הוא המעגל של כל אותן אוכלוסיות שכתוצאה ממצב החירום נכנסות למצב שהן נזקקות לשירותים חברתיים.
מנחם וגשל: לשלושת המעגלים האלה התחלנו להיערך ויש לנו עבודת מטה מאוד מסודרת.
מנחם וגשל: עכשיו אני אתייחס לדוח מבקר המדינה אחת לאחת כדי לתת את התשובות ואומר איפה אנחנו עומדים.
מנחם וגשל: לגבי הנושא של הקמת רשות ייעודית עליה מעיר מבקר המדינה.
מנחם וגשל: ב-4 לספטמבר לצוות החירום – ותכף אני אסביר מהו צוות החירום – יש פגישה עם ראש מל"ח.
מנחם וגשל: בפגישה הזאת ראש מל"ח יחד עם צוותו יציגו בפנינו את כל היתרונות והחסרונות של הנושא הזה.
מנחם וגשל: לאחר מכן, מיד לאחר מכן, הנושא יעבור להחלטת מנכ"ל ושר, ובמידה ותתקבל החלטה כתוצאה מהעניין בראיית התמונה הכוללת שצריך להקים רשות ייעודית, תוקם רשות ייעודית.
מנחם וגשל: זה נושא שאנחנו הולכים לעשות אותו ממש בשבועיים הקרובים.
מנחם וגשל: הנושא הנוסף הוא הנושא שמבקר המדינה מעיר על העובדה שמשרד הרווחה לא התייחס לתרחישי מלחמה שונים.
מנחם וגשל: אני מבקש לומר שבכל הדיונים שאני משתתף אצל סגן שר הביטחון אני מעלה, ואני יודע שבתקופה מאוד קרובה, תוך ימים, צריך להתקבל תרחיש הייחוס אליו צריך להתייחס.
מנחם וגשל: לא ניתן להתייחס בכל פעם לקטסטרופות שמכילות את כל המדינה אלא צריך לקבל איזשהו תרחיש אליו אנחנו צריכים להתייחס והתרחישים שנקבל יתייחסו לזה.
מנחם וגשל: השר הנחה והמנכ"ל מינה אותי כגורם אחראי לתכנון כל עבודת החירום במשרד הרווחה והקים צוות בו חברים מנהלי האגפים, מנהלי המחוזות, חשב המשרד, תקציבן המשרד, יועץ משפטי, וזהו הצוות שצריך לראות את התמונה הכוללת אותה ציינתי קודם, גם את תמונת המסגרות, גם את תמונת הרשויות המקומיות, כדי להנחות את המדיניות אותה צריך להנחות משרד הרווחה.
מנחם וגשל: יתרה מזאת, השר אמר קודם שאנחנו מבחינתנו התחלנו לאגם תקציבים כדי ליצור תקנה תקציבית מיוחדת לחירום כי אי אפשר להכחיש את העובדה שבעת המלחמה – ומבקר המדינה מעיר על זה – רשויות מקומיות היו צריכות לקבל תקציבים ולא היה לנו לא את התקנה ולא את הפרוצדורה להעביר את הכספים לרשויות המקומיות.
מנחם וגשל: כנ"ל השר דיבר קודם על כך שהיו צריכים בשדרות לתת בזמן מיידי מיגון ללשכת הרווחה, בעניין הזה אי אפשר לחכות ולעשות את כל התהליכים ולכן גם הוקמה ועדת מכרזים מיוחדת לחירום בראשות צוות החירום כדי להבטיח שגם יהיה תקציב וגם יהיו פרוצדורות לביצוע מיידי של התהליכים.
מנחם וגשל: כאשר משרד הרווחה מאגם מתקציבו תקציבים לנושא החירום – וזה מה שצריך להיות – התקציבים האלה כואבים בכל מיני מקומות כי זה בא על חשבון עבודה בשטח עם ילדים וילדות, עם נערות ומפגרים.
מנחם וגשל: שיהיה ברור שמשם מועברים התקציבים כדי שנוכל לעמוד עם ראש זקוף אם נצטרך שוב לעמוד במצב החירום הזה.
זבולון אורלב: המשרד לא קיבל תגבור תקציבי לצורך תיקון הליקויים?
יצחק הרצוג: קיבלנו לשנת 2008, על פי החלטת הממשלה.
יצחק הרצוג: תהיה תוספת של 305 מיליון שקלים לשורה ארוכה מאוד של נושאים חברתיים חשובים.
יצחק הרצוג: במסגרת זאת אנחנו נאגם את אותה קופה של 10 מיליון שקלים.
יצחק הרצוג: אומרים לך באוצר שאם אתה רוצה לפעול במתכונת חירום, שתהיה לך את הקופה הנדרשת לחירום.
זבולון אורלב: אתה המשרד הראשון שאנחנו שומעים שהאוצר נוהג כך.
יצחק הרצוג: מעולם למשרד לא הייתה אפילו אגורה לחירום
זבולון אורלב: צריך לדבר עם האוצר כדי שתהיה קופה.
זבולון אורלב: לא יכול להיות שבגלל שצריך להסדיר מיגון ונושאים שונים, עכשיו יפגעו בנערה בסיכון.
מנחם וגשל: כמו שאמר השר, מחר תהיה לנו ישיבה במשרד עם אלוף פיקוד העורף ואנחנו עומדים להעלות שם סדרת נושאים.
מנחם וגשל: שני הנושאים החשובים ביותר שאנחנו עומדים להעלות בפגישה הוא נושא מיפוי כל המסגרות של המשרד בכל הנושא של המיגון.
מנחם וגשל: כשאני אומר מסגרות המשרד, אני מדבר גם על הפרטיות, גם על הציבוריות וגם על הממשלתיות.
מנחם וגשל: מנקודת הראות שלנו אנחנו נקצה כל משאב שנידרש להקצות אותו.
מנחם וגשל: המומחיות היא לא מומחיות שלנו.
מנחם וגשל: אנחנו נציע, ואני אומר את זה כאן, שאם צריך לגייס אנשי מילואים כדי לעשות את זה במהירות, זה ייעשה במהירות, כי צריך לעניין הזה לתת תשובה.
מנחם וגשל: בשלב זה לא נחתם שום הסכם עם אף מסגרת חדשה ולא ניתן רשיון להפעלת מעון קבוע אלא ניתנו רק רשיונות זמניים כדי להבטיח שכל המסגרות של המשרד יהיו בתוך פרק הפיקוח עליהם, פרק ההיערכות לשעת חירום.
מנחם וגשל: זה בהחלט חידוש שבעבר לא עשינו אותו בהסכמים שלנו אבל הכנסנו אותו עכשיו והוא כבר נמצא בפעולה.
מנחם וגשל: הנושא של מוכנות המשרד לגבי כל המסגרות.
מנחם וגשל: אני רוצה שיהיה ברור שכאשר אנחנו מדברים על הנושא של החירום, אנחנו לא מדברים רק על המיגון.
מנחם וגשל: כולם מדברים על המיגון.
מנחם וגשל: גם קביעת סטנדרטים שאומרים מה צריך להיות מלאי המזון, מלאי התרופות, מלאי המים שצריך להיות במעון, זאת סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת מפני שיש הבדל בין דירה של ארבעה אנשים עם פיגור לבין מוסד עם 300 אנשים.
מנחם וגשל: לכל גוף של הלנה חוץ ביתית יהיה תיק מסגרת בתוך תקופה של לכל היותר חודשיים שבו יהיה ברור בדיוק מה הם הסטנדרטים שהוא צריך לעמוד בהם וזה יהיה חלק מההסכם שייחתם אתו.
מנחם וגשל: לגבי פינוי מסגרות.
מנחם וגשל: מה שדוח מבקר המדינה חידד לנו זה לא שצריך להיות סדר בפינוי המסגרות.
מנחם וגשל: את זה היה לנו אבל הסדר הזה צריך להיות כזה שכאשר אתה קובע אותו, אתה עושה את כל הפעולות הנדרשות כדי שהוא יעמוד במבחן המציאות מפני שזה נכון שהיה לנו נוהל לפינוי מסגרת של אוטיסטים ממקום אחד למקום השני, אבל לא יכולנו לקחת בחשבון שאחרי שהאוטיסטים האלה היו באחת המסגרות, אחרי ארבעה ימים באה המסגרת ואמרה שהיא לא יכולה להכיל אותם יותר וביקשה שניקח אותם משם.
מנחם וגשל: את זה למדנו מהמלחמה האחרונה ונפיק את הלקחים לגבי העתיד.
מנחם וגשל: גם לגבי ההדרכה ברשויות המקומיות יש לי מה לומר.
מנחם וגשל: לגבי המעגל השני, שזאת האוכלוסייה ברשויות המקומיות.
מנחם וגשל: אנחנו עושים כרגע את כל הפעולות.
זבולון אורלב: אני מבקש שמר וגשל ישתתף בישיבה עם הרשויות המקומיות כנציג משרד הרווחה כי סוגיית ההדרכה היא מאוד חשובה.
יצחק הרצוג: כבר אומר שאחת הבעיות הגדולות שגילינו בכלל במערכת הרווחה שיש רשויות שלשכות הרווחה לא מתפקדות כי הרשויות לא מתפקדות.
יצחק הרצוג: יש לך 400 אלף אזרחיות ואזרחים שלא מקבלים שירותי רווחה ולכן בהחלטת הממשלה האחרונה לגבי התקציב, יש שם מחליטים ואנחנו הולכים על רפורמה להציל ולשקם לשכות רווחה כאלה וזה קשור ישירות למצב שהתגלע.
מנחם ושל: בכל מקרה, לגבי רשויות מקומיות, הוכן על ידי מל"ח בשיתוף עם המשרד נוהל בין-תחומי שאמור להסדיר את עבודת הרשויות המקומיות.
מנחם ושל: מצאנו לקונות בנוהל הזה.
מנחם ושל: כרגע אנחנו עוסקים בתיקון שלהן אבל הבעיה הכי גדולה היא הקשירה של הנוהל הבין-תחומי לעבודת המטה של המשרד.
מנחם ושל: בקשר למעגל השלישי אומר רק משפט אחד.
מנחם ושל: המעגל השלישי שהוא המעגל של האוכלוסיות שייכנסו כתוצאה מהלחימה, זה לא מעגל שלמשרד הרווחה יש אחריות ישירה על טיפול בזמן הלחימה, אבל משרד הרווחה, בין השירותים החברתיים, יש מקום להכין את האוכלוסייה.
מנחם ושל: כל הנושא של צוותי חירום יישוביים, כל הנושא של מרכזי החוסן הקהילתיים שאנחנו מקימים אותם היום ביחד עם משרד הבריאות, אמור ליצור מצב של מוכנות של האוכלוסייה הזאת כדי שבעת לחימה או בעת חירום היא תהיה מוכנה לעניין.
מנחם ושל: הנחת העבודה בעניין אומרת שככל שהאוכלוסייה תהיה יותר מוכנה, כך גם החוסן הנפשי של הפרט והחוסן הקהילתי יהיו חזקים יותר.
מנחם ושל: אם תרצה, אני ארחיב, אבל לפי הסימנים אתה מבקש שאני אפסיק.
יצחק הרצוג: המעגל השלישי הוא כלל הציבור.
יצחק הרצוג: היום יש לך במעגל השני אנשים שרשומים בלשכות הרווחה.
יצחק הרצוג: במעגל השלישי יש אנשים שיכולים בגלל חרדות, בגלל התפרקות טוטאלית, ליצור ממשק עם שירותי הרווחה.
יצחק הרצוג: לכן אתה צריך צוות חירום יישובי כאשר למשל במועצות האזוריות היום זה מעוגן יותר טוב מאשר בערים הגדולות, ואז אתה צריך ממשק כדי לדעת אם מישהו פתאום מצטרף למעגל.
יצחק הרצוג: זה המעגל השלישי.
מנחם וגשל: בעניין הזה אני חושב שאנחנו מכבדים מאוד את מה שנעשה במלחמה על ידי גופים שונים ועל ידי מר גאידמק עם כל הנושא הזה של הקמת העיר שהוא הקים אותה כדי לתת מענה במצב שלא היה מענה.
מנחם וגשל: יחד עם זאת, ברור לנו שאנחנו חייבים להיערך ולהתכונן למצב הזה בצורה שתבטיח גם את הילדים, גם את הילדות, גם את הנערות והנערות, והעניין הזה דורש היערכות שהיא לא בהכרח של משרד הרווחה, אלא יכול להיות שזה של מל"ח ושל פיקוד העורף, אבל לנו יש אמירה מאוד חזקה בעניין הזה בחלק של השירותים החברתיים.
יגאל בן-שלום: לגבי המוסד לביטוח לאומי, הערות המבקר הן הערות מינוריות ומתייחסות בעיקר לנהלים אליהם גם אני אתייחס.
יגאל בן-שלום: כדי למקד את הדיון אני אתייחס בצורה נקודתית באמצעות מצגת שאראה לכם על ההיערכות שלנו, על התגובות ועל הלקחים שהפקנו.
יגאל בן-שלום: מיד במהלך המלחמה התכנסה ביום הראשון ועדת חירום בראשות המנכ"ל.
יגאל בן-שלום: באופן יומי ערכנו סיורים בצפון ופרסמנו נוהל טיפול במבוטחים.
יגאל בן-שלום: אני רוצה לציין שמתוך מה שלא נאמר בדוח אפשר לה בין כמובן שהמוסד לביטוח לאומי שילם את כל הקצבאות בזמן ואפילו הקדים את תשלומן ולא הייתה שום תקלה בנושא הזה.
יגאל בן-שלום: נתנו הקלות על ידי תשלום מקדמות לנפגעי פעולות איבה.
יגאל בן-שלום: מאחר שהחלטנו לא לגבות מהתושבים כדי להקל עליהם, הקפאנו את הגבייה עד סוף המלחמה ואת החוקרים ואת עובדי האכיפה שלחנו עם רכבים שלנו לחלק מזון ברשויות המקומיות, מאחר שראינו שלא מנצלים אותם לגבייה ולכן הם נוצלו לצורך חלוקת המזון.
יגאל בן-שלום: במהלך המלחמה פתחנו חדר מצב, הפעלנו מוקד טלפוני וביצענו השלמת ציוד חירום בסניפים שלנו.
יגאל בן-שלום: ערכנו כנס עם חברות הסיעוד ונתנו להן הראות ON LINE במהלך המלחמה, כיצד לטפל ולהמשיך את הטיפול במבוטחים סיעודיים.
יגאל בן-שלום: היו מקרים למשל בהם מטפלים ברחו מהצפון ומיד אפשרנו להחליף מטפל במטפל ללא אישור מוקדם שלנו וזאת כדי להמשיך את רצף הטיפול.
יגאל בן-שלום: נערכנו בנוהל חדשני לטיפול בנפגעי חרדה, דבר שלא היה עד המלחמה הזאת.
יגאל בן-שלום: אמרנו שלא נחכה עד שיפנו אלינו אלא ביוזמתנו פנינו לבתי החולים ואמרנו שנפעיל נוהל של נפגעי חרדה עוד לפני שהם הוכרו כנפגעי פעולות איבה, דבר שהוא חדשני והיום אנחנו מאמצים אותו בעוטף עזה.
יגאל בן-שלום: ארגנו הסעות ברכב ממוגן לצוותי החירום בסניפים וביצענו סקר מקלוט.
יגאל בן-שלום: לגבי היערכות המוסד לתפקוד בעת חירום.
יגאל בן-שלום: אגב, בניגוד לנאמר, אנחנו כן ערכנו תרגילים עם מל"ח לפני המלחמה.
יגאל בן-שלום: התרגילים האלה נקראו תרגילים להיערכות לקראת רעידות אדמה בשעת חירום, אבל כן ביצענו תרגילים.
יגאל בן-שלום: נמצא כאן מנהל אגף הביטחון וסמנכ"ל גמלאות שלנו.
יגאל בן-שלום: בוצעו תרגילים והיה לנו קשר עם מל"ח.
יגאל בן-שלום: נכון שמל"ח לא פעל, אבל ריכזנו את עבודת המטה עם מר ימין שיושב כאן.
יגאל בן-שלום: היערכות לסיוע לאוכלוסייה במצוקה.
יגאל בן-שלום: הוצאנו הנחיות מפורטות לתשלום גמלאות אחרי יומיים.
יגאל בן-שלום: היערכות לביקורים אצל נפגעים.
יגאל בן-שלום: אנחנו לא צריכים את הרשימות מפיקוד העורף כי אנחנו הולכים לבתי החולים ומקבלים מהם את הרשימות.
יגאל בן-שלום: העובדים ה סוציאליים שלנו הם הראשונים לדעת מי נפגע מיד אחרי העובדים הסוציאליים של מחלקת הרווחה.
יצחק הרצוג: טוב שההערה הזאת נאמרת לפרוטוקול כי מה שנאמר על ידי הגברת יזרעאלוביץ יצר רושם אחר.
יגאל בן-שלום: אנחנו יחד עם העובדים הסוציאליים של הרווחה הראשונים לדעת מה הנפגעים.
יגאל בן-שלום: במלחמה נפגעו כ-5,000 אנשים, הוגשו 2,600 תביעות אלינו, היו 57 חללים אזרחיים כאשר מתוכם הוכרו 41 כנפגעי איבה והוגשו 1,200 תביעות חרדה.
יגאל בן-שלום: זה הדבר החדשני, כי רצינו, עוד לפני שהם מוכרים כנפגעי איבה, כדי לעשות טיפול מניעה ואכן עשינו טיפול מניעה.
יגאל בן-שלום: שילמנו לבתי החולים כבר 20 מיליון שקלים ועבור נפגעי החרדה – שזה נוהל חדש – 900 אלף שקלים.
יגאל בן-שלום: זה מנע אותם מלהיות אחר כך נפגעי איבה כי נתנו להם טיפול מונע וזה חידוש שקרה במלחמה.
יגאל בן-שלום: קשר עם גורמי חירום.
יגאל בן-שלום: יש לנו קשר הדוק עם פיקוד העורף ועם כל גורמי החירום במגן דוד אדום.
יגאל בן-שלום: ערכנו תרגילי פינוי בסניפים בשעת חירום.
יגאל בן-שלום: אגב, בחודשים האחרונים עשינו תרגיל בכל סניפי הצפון, מבט לצפון, ובדקנו את ההיערכות שלהם, את המקלוט ואת התפקוד.
יגאל בן-שלום: לפני חודש ערכנו תרגיל ובשבוע שעבר תרגיל נוסף.
יגאל בן-שלום: לגבי פעילות פיקוד העורף, אני לא חושב שאנחנו צריכים לקבל את רשימת הנפגעים מהם כי אנחנו מקבלים אותם ישירות מבתי החולים.
יגאל בן-שלום: הנוהל הוא שב-24 השעות הראשונות עובדי הרווחה מטפלים ומיד לאחר מכן עובדי השיקום של ביטוח לאומי הם אלה שנכנסים ומטפלים בנפגעי איבה.
יצחק הרצוג: בשדרות אתמול, תוך עשר דקות היו אנשי מס רכוש ולשכת הרווחה המקומית, ולאחר מכן נכנס הביטוח הלאומי.
יגאל בן-שלום: המוקד שלנו במינהל הגמלאות קיבל דיווח שוטף על בעיות של אזרחים.
יגאל בן-שלום: איפה שלא היה אפשר לטפל, טיפלנו באמצעות המוקד כמו תשלומי חירום, כמו העברתם למקומות אחרים בארץ.
יגאל בן-שלום: אגב, עשינו דבר נוסף בשעת המלחמה כאשר אפשרנו לאזרחים שעברו דרומה לקבל תביעות או ללכת לסניפי הביטוח הלאומי בדרום.
יגאל בן-שלום: כלומר, האזרח לא היה חייב ללכת לסניף הטיפול שלו.
יגאל בן-שלום: לגבי תשלום מקדמות, לא צריך תקנות מיוחדות כי המוסד לביטוח לאומי רשאי לשלם מקדמות ואכן אנחנו משלמים מקדמות כבית הלל.
יגאל בן-שלום: נתנו מקדמות לאוכלוסייה כבית הלל ולא צריך תקנות מיוחדות לעניין הזה.
יגאל בן-שלום: אנחנו מקבלים ומאמצים את הערת המבקר שאומרת שנוציא הוראה מחייבת כדי ליידע את המחלקות לשירותים חברתיים שיש עילת מצוקה, שאפשר לפנות אלינו.
יגאל בן-שלום: קיבלנו את ההערה ואנחנו כבר מפעילים את זה.
יגאל בן-שלום: לגבי אדם וקהילה.
יגאל בן-שלום: המוסד שותף מלא בוועדת אדם וקהילה וממרץ 2006 משתתף באופן פעיל בכל הדיונים.
יגאל בן-שלום: תחקיר.
יגאל בן-שלום: מיד אחרי המלחמה עשינו תחקיר ברמת הסניף, ברמת המנכ"ל, בהשתתפות כל מנהלי הסניפים, תחקיר ברמת משאבי אנוש לגבי טיפול בעובדים שלנו.
יגאל בן-שלום: כל התחקירים הללו כבר יושמו.
יגאל בן-שלום: הסניפים – ובצפון טיפלנו בטבריה, עפולה וכולי - טיפלו במיליון ו-600 אלף אזרחים באמצעות 680 עובדים.
יגאל בן-שלום: לסיכום.
יגאל בן-שלום: הערות המבקר נלקחו.
יצחק הרצוג: יש לציין שהעובדים והמנהלים היו בעבודה מבוקר עד לילה ולמרות כל הבעיות אין תלונות על כך שהמוסד לביטוח לאומי לא נתן את השירות המתאים.
יגאל בן-שלום: אני חושב שגם המבקר מציין שבסך הכול התפקוד של המוסד היה טוב.
יגאל בן-שלום: אגב, גם בעוטף עזה ובשדרות סיימנו עכשיו מיגון וסיימנו נהלים ואנחנו עושים שם תרגילים.
יגאל בן-שלום: אני מודה לאנשי המוסד, אילנה וימין, שהיו אתי.
יגאל בן-שלום: אני מציין שוב שההערות לגבי המוסד לביטוח לאומי הן מינוריות וגם את אלה שהיו תיקנו
יעקב ליצמן: כמה הערות לגבי מה שנאמר כאן.
יעקב ליצמן: אני לא מבין איך מסתדר דוח השר על ישיבת הקבינט שהתקיימה היום עם הסיור שערך אתמול המבקר.
יעקב ליצמן: נראה לי שכאן יש סתירה.
יצחק הרצוג: זה נכון שעד יולי גמרו את כל המכרזים וכתבי הכמויות.
יצחק הרצוג: אמרתי שעכשיו נכנסים לתהליך מואץ.
יצחק הרצוג: יש עשרות מקלטים ששודרגו ועכשיו זה בתהליך הרבה יותר מואץ.
יעקב ליצמן: השר אמר שיש דברים שוועד הבית אחראי עליהם וזה נכון, אבל מי אחראי על ועד הבית?
יצחק הרצוג: שאלה מצוינת.
יצחק הרצוג: אולי זאת הרשות?
יצחק הרצוג: אולי זה תרבות הדיור?
יצחק הרצוג: תקרא את חוק בתים משותפים.
יעקב ליצמן: לכן יש ממשלה.
יצחק הרצוג: מאה אחוזים, ומעליה ריבונו של עולם.
יעקב ליצמן: אני מסכים אתך.
יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אחת הבעיות היא שהממשלה עובדת כוועד בית.
יעקב ליצמן: היא מכניסה רק חברים ולכן שם אין אף אחד שהוא אחראי.
יעקב ליצמן: אם היו שומעים לי, אחרי ששמעתי את השבחים שניתנו כאן למגזר השלישי, הממשלה הבאה צריכה להיבחר מתוך המגזר השלישי.
יעקב ליצמן: כיושב-ראש ועדת הכספים ביקרתי באמצע המלחמה בצפון ואני רוצה לומר לכם שאני מחזיק בתואר שלוש פעמים יושב-ראש ועדת כספים לשעבר.
יעקב ליצמן: יש אנשים במגזר השלישי שרצו לתרום והם תורמים כל הזמן, וזה בסדר.
יעקב ליצמן: שמענו שקרן הידידות – אני לא בטוח שאני רוצה לקבל תרומות ממנה – משקמת 2,800 מקלטים בצפון.
יעקב ליצמן: הממשלה החליטה שההוא יתרום וההוא יעשה וזה במקום שהיא תעשה זאת.
פיני קבלו: זה לא מדויק.
יעקב ליצמן: ביקרתי בזמן המלחמה בכל מיני רשויות בצפון ואני חייב לומר, בניגוד לכל מה שנאמר, כולל גם דבריו של המבקר שבנקודה הזאת אני חולק עליו, שהיחיד שראיתי שעשה דברים שלא היה צריך לעשות היה פיקוד העורף וזה למרות כל הביקורת כלפיו.
יעקב ליצמן: ברשויות מסוימות היו אנשים קשישים שזעקו והיחיד שעזר להם היה פיקוד העורף.
יעקב ליצמן: לא ראיתי את הרשויות המקומיות ולא את הממשלה.
זבולון אורלב: מי אמר לך שזה לא תפקידו?
יעקב ליצמן: נפגשתי עם ראשי עיריות והם עצמם אמרו שאין להם עם מי לדבר.
יעקב ליצמן: יש רשויות שהפקידים לא היו במקום.
יעקב ליצמן: ברור שצריכים להיות פקידי רווחה אבל הם לא היו.
יעקב ליצמן: שיא הציניות הוא שבא המגזר השלישי ואני חייב לציין את מר ארקדי גאידמק שרצה לעזור ואמר לפני שנה שהוא מוכן למגן את בתי הספר בשדרות.
יעקב ליצמן: אחרי יומיים בא ראש-הממשלה ואמר שהממשלה החליטה למגן.
יעקב ליצמן: אדוני המבקר, האם בדקתם האם באמת הממשלה רצתה למגן או שהיא רק רצתה שמר גאידמק לא ימגן?
יעקב ליצמן: האם בדקת באמת?
יעקב ליצמן: כל פעם שתורם פרטי רוצה לעזור, הממשלה נכנסת.
יעקב ליצמן: מר גאידמק הציע אוטובוסים, אחרי יומיים פתאום הממשלה הביאה אוטובוסים.
יעקב ליצמן: הממשלה נכנסת רק אחרי שהגורמים הפרטיים נכנסים.
יעקב ליצמן: ברגע שהמגזר השלישי רואה שהממשלה נכנסת, הוא עוזב ולמחרת פתאום אין ממשלה.
יעקב ליצמן: תראו מה קורה עם מיגון שדרות.
יעקב ליצמן: הרי ראש הממשלה הבטיח שהוא הולך למגן אבל גם אחרי בג"ץ הוא עוד לא ממגן וזה כאשר כל יום הוא מזכיר לנו שהוא שומע מה בג"ץ אומר לו.
יעקב ליצמן: ראש הממשלה מצפצף על הבג"ץ.
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד למה שנאמר כאן, עד היום הייתה קטסטרופה והמבקר צודק בכל וזה עוד בלשון המעטה.
יעקב ליצמן: האם בדקת את ההחלטה של הקבינט שהתקבלה לפני שנה ולא עשו כלום?
יעקב ליצמן: מה קרה עם אותו דוח מבקר מלפני עשר ועשרים שנים?
יעקב ליצמן: לא נעשה כלום.
יעקב ליצמן: למה אני צריך להאמין לשר היום שהולכים לשנות את הדברים?
יעקב ליצמן: משהו קרה במדינה כדי שהדברים ישתנו?
יעקב ליצמן: אני אומר דברים קצת בהתלהמות אבל כל מילה היא אמת.
יעקב ליצמן: צוחקים על האזרחים.
יעקב ליצמן: אני חושב שהממשלה בונה לעצמה מיגון טוב בהרי ירושלים.
יעקב ליצמן: זה המיגון היחיד שאתם עושים ולזה יש כסף.
יעקב ליצמן: יש לכם מיגון על כל השטויות שבעולם.
יעקב ליצמן: למיגון בתי הספר בשדרות אין לכם כסף.
יעקב ליצמן: האזרחים שם צריכים להיפגע כל יום?
יעקב ליצמן: עכשיו המבקר פרסם דוח מספר 57 אבל בדוח 58 נקרא את התירוצים לגבי דוח 57.
מיכה לינדנשטראוס: דוח מספר 58 הוגש אתמול לראש-הממשלה כדי לקבל את הערותיו ותוך חודשיים וחצי הוא יפורסם.
יעקב ליצמן: אחרי חודשיים וחצי?
יעקב ליצמן: ראש הממשלה ייתן לך אחרי שנה וחצי.
אבשלום וילן: יש לך הסבר אמיתי למה לא הפעילו מל"ח?
זבולון אורלב: ביום שלישי הבא יתקיים דיון עם שר הביטחון, עם סגן הרמטכ"ל ועם פיקוד העורף בדיוק בסוגיה הזאת.
יעקב ליצמן: אני פונה למבקר, ותסלח לי על ההצעה שאני עומד להציע לך.
יעקב ליצמן: הייתה היום החלטה של הקבינט, בעוד שבועיים אני מבקש לקבל דוח חודשי ואז אולי נתקדם קצת.
יעקב ליצמן: אני לא צריך דוח כתוב, אבל שיינתן דוח לוועדה.