GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכה לינדנשטראוס: עבר - ההחלטה שלנו לחקור ולבדוק את מלחמת לבנון השנייה היתה החלטה על פי חוק מבקר המדינה.
מיכה לינדנשטראוס: חוק מבקר המדינה נתן לנו את הסמכות לחקור ולבדוק את אותם נושאים, שאנחנו כביקורת המדינה סבורים שהם ראויים לדיון ולבדיקה.
מיכה לינדנשטראוס: לכן, החלטנו עוד במהלך המלחמה לצאת לבדיקה בשטח, כאשר למעלה מ-60 מעובדי המבקר, שגם זה מספר חסר תקדים, התפרסו בשטח, עבדו עבודה מקצועית ביותר, נפגשו עם אנשי הצבא, עם האזרחים ועם כל הגורמים הממשלתיים שעסקו בתחום הזה, והכינו דוח שמשתרע על 600 עמודים, עם תמצית ארוכה מאוד, כאשר כל הנאמר בדוח הזה מבוסס על בדיקה יסודית, מקצועית ומעמיקה של המלחמה הזו.
מיכה לינדנשטראוס: אני שמח לומר, שהדברים האלה נבעו מכך שאנחנו קיימנו כלשונו את חוק מבקר המדינה לגבי הסמכות המותנית לנו בבדיקת מלחמת לבנון השנייה, לגבי הערכות העורף.
מיכה לינדנשטראוס: אינני מתעלם מהחלטת ממשלת ישראל וראש הממשלה, שבאחת ההחלטות הראשונות שלו לאחר המלחמה ביקש ממבקר המדינה לבדוק גם הוא את נושא ההערכות בעורף.
מיכה לינדנשטראוס: זו בקשה שנענינו לה.
מיכה לינדנשטראוס: זה היה הבסיס לכך שאנחנו התחלנו את הבדיקה.
מיכה לינדנשטראוס: ההערה השנייה, שגם היא מתייחסת לנושא של בדיקות העבר, והדברים הם מיסודות הביקורת כיום, היא שאנו בודקים דברים בזמן אמת.
מיכה לינדנשטראוס: אנחנו לא מחכים שלוש שנים עד להכנת הדוח.
מיכה לינדנשטראוס: לכן, הדוח הזה נערך בצורה המקצועית ביותר בתקופה קצובה.
מיכה לינדנשטראוס: התקופה הזו הסתיימה בהגשת הדוח הזה רחב הידיים, שהוגש לכם לפני כמה חודשים.
מיכה לינדנשטראוס: לביקורת בזמן אמת יש יתרונות רבים מאוד.
מיכה לינדנשטראוס: אמנם אין לה פרספקטיבה של זמן ושנים, אבל יש לה יתרון שאנו יכולים לתקן דברים בזמן אמת.
מיכה לינדנשטראוס: מיד לאחר המלחמה יכולנו לבוא עם הדוח שלנו, ולומר שמצאנו ליקויים קשים וחמורים ואנו סבורים שיש מקום לתקן אותם מיד.
מיכה לינדנשטראוס: זה משתלב עם הישיבות הממושכות, הארוכות והמפורטות, שאתה אדוני היושב ראש קיימת כאן בכנסת עם חברי הכנסת שנדרשו לגופם של דברים.
מיכה לינדנשטראוס: בדיקה בזמן אמת במקרה הזה, כיסוד מיסודות הביקורת של היום, הוכיחה עצמה בצורה המשמעותית והראויה ביותר.
מיכה לינדנשטראוס: דבר נוסף, הוא ראיית פני העתיד.
מיכה לינדנשטראוס: מה משמעותו של הדוח הזה?
מיכה לינדנשטראוס: קודם כל אני רוצה לומר, שכל הספינים למיניהם כאילו יש פער בין מה שנאמר בדוח לבין מה שנאמר בתמצית הדוח, או בין מה שנאמר בתמצית הדוח לבין מה שנאמר במסקנות המבקר, כאילו המסקנות אינן בנויות על יסודות הדוח, אינם נכונים, אין להם שום יסוד, אין להם שום בסיס, הם דברים מצוצים.
זבולון אורלב: חכה לישיבה עם ראש הממשלה.
מיכה לינדנשטראוס: אני אחזור על הדברים האלה, אבל אני אצטרך לומר אותם בצורה יותר רחבה מזו שנאמרה כאן.
מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה לומר, שהדוח ביחד עם הסיכומים של הדוח וביחד עם המלצות הדוח, הוא מקשה אחת.
מיכה לינדנשטראוס: כך הוא נערך על ידי אנשינו וכך הוא נכתב על ידי אנשינו.
מיכה לינדנשטראוס: זה דוח שנכתב על ידי אנשי המקצוע המעולים ביותר במשרד המבקר, על כל חלקיו, מהחלק הראשון, הדוח עצמו, אל עבר המסקנות ואל עבר הסיכומים.
מיכה לינדנשטראוס: הכל נעשה מקשה אחת על די האנשים שלנו, שטיפלו בנושא.
מיכה לינדנשטראוס: לא היתה הבחנה בין מי למי, או קיום של מחשבות, שאני לא יודע מי הפיץ אותן או מי אמר אותן.
מיכה לינדנשטראוס: אני מתעלם מהן לחלוטין כי אין להן שום בסיס ושום יסוד.
מיכה לינדנשטראוס: ראיית פני העתיד – אחד המבחנים הגדולים של דוחות הביקורת זה לא הדוח עצמו ומה שמצאנו, אלה המסקנות של הדוח ומה אנו יכולים להפיק מהדוח לקראת העתיד.
מיכה לינדנשטראוס: אין ביקורת שאין לצדה ביצוע.
מיכה לינדנשטראוס: ביצוע הוא חלק מהדוח עצמו.
מיכה לינדנשטראוס: לכן, כל מה שנאמר בדוח הזה אסור שיישאר, חלילה וחס, כאות מתה.
מיכה לינדנשטראוס: אלה צריכים להיות דברי שמתבצעים הלכה למעשה, דברים שמפקחים עליהם ויודעים שהם תוקנו.
מיכה לינדנשטראוס: אם, חלילה, אנו נעמוד בפני תמונות דומות למה שהתרחש במלחמה הזו, אנו נצטרך להיות מוכנים וערניים, ולעסוק בדבר הזה בצורה הטובה ביותר תוך ראיית פני העתיד.
מיכה לינדנשטראוס: לכן, היישום של הדוח הזה הוא אחת המטרות המרכזיות של הביקורת.
מיכה לינדנשטראוס: בקשת הביקורת מהוועדה, היא לעשות הכל כדי שהדוח הזה ייושם ככתבו וכלשונו, על כל האמור בו, משום שכל דבר האמור באותן ישיבות שקיימנו ושנקיים עם שר הביטחון, הרמטכ"ל וראש הממשלה, יוכל להביא לידי סיכום לגבי הביצועים בעתיד.
מיכה לינדנשטראוס: אני חוזר ואומר, בראיית פני העבר, ההווה והעתיד, הדוח שמונח לפניכם הוא דוח שמקיף עבודה רצינית ויסודית, ואני מציע לוועדה לאמץ את הדוח על כל חלקיו, לקיים ולבצע את כל ההמלצות האמורות בו, שנאמרו לאחר שיקול רב, ענייני, לאחר פגישות רבות מאוד עם כל הגורמים בשטח, גם בתחום הצבאי וגם בתחום האזרחי.
מיכה לינדנשטראוס: אני חושב, שהדברים האלה ראויים לטיפולה הדחוף והמיידי של הוועדה, בגלל הבעיה שנוגעת בהערכות העורף ותפקודו במלחמת הלבנון השנייה, על התוצאות הקשות שהיו, על מיליון אנשים שישבו באותה תקופה במקלטים, על אלפי הקטיושות שנפלו, על מספר הנפגעים הקשה שאנו ספגנו, על הפציעות שהיו במקרה הזה, על הרס הרכוש שהיה בעניין הזה.
מיכה לינדנשטראוס: אל תשכחו את הדברים האלה.
מיכה לינדנשטראוס: לדוח הזה יש ראיית פני העתיד, תיקון פני הדברים.
מיכה לינדנשטראוס: אנו עורכים ביקורים תכופים בכל אחת מהערים שנפגעו, ביחד עם ראש חטיבת השלטון המקומי שלנו, כדי לראות את מצב המקלוט היום, מה השתנה בהערכות של הרשויות המקומיות.
מיכה לינדנשטראוס: אני מקווה, שחלק מהדברים כבר הגיע לביטוי.
מיכה לינדנשטראוס: אמנם, זה עדיין לא מספיק, אבל אני מקווה שהדברים יקבלו את הביטוי המתאים על ידי שר הביטחון, הרמטכ"ל והגורמים האזרחיים, ונוכל להגיד שדוח מבקר המדינה קוים ככותבו וכלשונו.
יעקב אור: לשר הביטחון הוקנו סמכויות רחבות ביותר באשר לעורף.
יעקב אור: יש לו שני מרכיבי השפעה המרכזיים: שר הביטחון הוא יו"ר ועדת המשק הלאומי לשעת חירום, והוא הממונה על חוק ההתגוננות האזרחית, ומטעמו מפקד פיקוד העורף.
יעקב אור: בדוח נמצאו כשלים רבים וחמורים בהתנהלות מערכת הביטחון, שאת המרכזיים ביניהם אפרט.
יעקב אור: המסד הנורמטיבי עליו נשענת הפעילות בעורף ושמערכת הביטחון הנה הציר המרכזי בו, סבל מבעיות רבות, חלקן רבות שנים, ועיקרן בתחום הסמכות והאחריות, כפי שעלה בחריפות בישיבות הוועדה עד כה, ביניהן גרירת רגליים והתנהלות איטית מאוד בסגירת עבודת מטה ופתרון אי הבנות והסכמות, מעבר לתיקון בסיסי של החוק.
יעקב אור: כמו למשל, האחריות על ארגוני העזר, כיבוי אש, מגן דוד אדום, טיוטות מתמשקות משנת 1997-2001, וכן נושאים מהותיים נוספים.
יעקב אור: לא נמצא כי ממשלות ישראל דנו בעבר בנושא הערכות העורף בהיבט האופרטיבי מזה שנים.
יעקב אור: המלחמה התכנסה לדיון להערכת מצב העורף רק ב-30 ליולי, 18 יום לאחר פרוץ המלחמה.
יעקב אור: נמצא, כי שר הביטחון לא העלה לדיון בממשלה נושאים מהותיים בתחום מוכנות והערכות העורף, ומתן מענה הולם לאיום.
יעקב אור: הוא אף לא העלה לדיון נושאים כגון הפעלת מצב מל"ח ונושא הפינוי.
יעקב אור: בשנים האחרונות חלה שחיקה משמעותית בתחום הסיוע לאוכלוסייה האזרחית.
יעקב אור: נושא הסיוע היה מזה שנים לאחד מאבני היסוד בהתנהלות מערכת הביטחון, כפי שבא לידי ביטוי לאחר מלחמת המפרץ וענבי זעם, וכתובנה עמוקה של הסיוע למגזר האזרחי.
יעקב אור: מצד אחד נקבעו נהלים, והבולט הוא נוהל 146, בין פיקוד העורף לבין מל"ח מדצמבר 2004, המוסיף על נוהל 143 משנת 1999.
יעקב אור: קובע נוהל 146, שהוא אבן יסוד בתחום הטיפול באוכלוסייה והסיוע לאוכלוסייה, כי במצב של תקיפה מתמשכת על יישובים בתחום הגזרה של פיקוד העורף, שבעתיים משתנה שגרת החיים באופן מהותי, שאינו מאפשר יציאת התושבים מבתיהם ומהמקלטים לרכישת מוצרים חיוניים או קבלת שירותים חיוניים, ואינו מאפשר לרשויות האזרחיות לממש את אחריותן, יסייע פיקוד העורף באמצעות יחידותיו גם במשימות שבאחריות הרשויות האזרחיות, לרבות חלוקת מצרכי מזון ומים, שיסופקו על ידי מערכות האזרחיות, סיוע רפואי לנפגעים מפעולות אויב, טיפול באוכלוסייה במצבי לחץ ובאוכלוסייה השוהה במקלטים, סיוע במוסדות לקשישים, לאוכלוסייה החלשה וכו'.
יעקב אור: בפועל חלה שחיקה מהותית בתחום זה, עד כדי התכחשות לתקפות הנהלים.
יעקב אור: עניין זה בא לידי ביטוי חריף ומובהק כאשר גיוס כוחות המילואים לסיוע לאוכלוסייה, היה באופן קיצוני מאוחר מדי ומעט מדי.
יעקב אור: בפועל מי שנכנס לסגירת הפערים הללו היו ארגוני המתנדבים והמגזר השלישי.
יעקב אור: על כך הערנו, כי הרמטכ"ל ומפקד פיקוד העורף לא גייסו את כוחות המילואים של הפיקוד בזמן ובהיקף הנדרשים, לצורך מילוי משימות הסיוע לאוכלוסייה האזרחית.
יעקב אור: היתה בעיה חריפה של אי שיתוף פעולה במכלול היחסים בין מל"ח לפיקוד העורף, עד כדי נתק.
יעקב אור: זה עניין שפגע מהותית בקשרי העבודה ושיתוף הפעולה בין שני ארגונים מרכזיים אלה, ששניהם כפופים לשר הביטחון.
זבולון אורלב: האם אתה יכול לתת דוגמא של נתק בין מל"ח לפיקוד העורף.
יעקב אור: למשל בתחום האימונים טרם המלחמה.
זבולון אורלב: ובמהלך המלחמה?
עמיר פרץ: אימונים מתי?
יעקב אור: טרם.
עמיר פרץ: מה זה טרם, חודש, שנה, שנתיים, 20 שנה?
יעקב אור: במשך שנים.
שלי יחימוביץ': ובמהלך המלחמה היה נתק?
יעקב אור: מל"ח לא הופעל בכלל.
זבולון אורלב: זה לא רלוונטי למלחמה.
עמיר פרץ: השאלה אם היה צריך להיות.
זבולון אורלב: לדעת המבקר כן.
זבולון אורלב: מה עמדת המבקר בשאלת הפעלת מל"ח?
מיכה לינדנשטראוס: השארנו את זה פתוח.
מיכה לינדנשטראוס: התייחסנו לתהליך קבלת החלטות ולא לעצם ההפעלה.
יעקב אור: קיים מדרג ברור של כפיפויות בין שר הביטחון לרמטכ"ל.
יעקב אור: יצוין, כי פיקוד העורף חובש שני כובעים.
יעקב אור: כפיקוד מרחבי הנו כפוף לרמטכ"ל.
יעקב אור: לצד זאת, הוא כפוף לשר הביטחון כממונה על חוק ההתגוננות האזרחית, מכוח הוראות החוק והוראות הפיקוד העליון.
יעקב אור: כפי שעולה בדוח, נוצרה עמימות עם יחס להנחיות שר הביטחון, הנוגעות בעניין הסיוע לאוכלוסייה בשעת חירום תחת פרשנות כי חייל במדים יכול לקבל פקודות רק מהרמטכ"ל.
יעקב אור: זהו עניין עקרוני ומעשי שאליו התייחס היועץ המשפטי של משרד הביטחון בכותבו אלינו:
יעקב אור: נוסיף כי עמדתנו המאוחרת של מפקד פיקוד העורף בהגיבו להנחיה שניתנה לו, שהיא אינה מחייבת אותו וכי הוא מחויב לקבל אישור או פקודה של הרמטכ"ל, מנוגדת לא רק לדין ולמצבים כלפי שר הביטחון במלחמה, אלא גם לשגרת העבודה המקובלת.
יעקב אור: על כך העיר מבקר המדינה.
יעקב אור: מבקר המדינה מעיר על מצב דברים שבו מוצגת פרשנות בלתי סבירה ומדאיגה לתוקף של הנחיות שר הביטחון.
יעקב אור: אשר על כן על שר הביטחון והרמטכ"ל להעמיד את מפקד פיקוד העורף על משמעות הדברים, ולהבהיר עניין זה באופן שאינו משתמע לשני פנים.
יעקב אור: עניין עקרוני נוסף, היא סוגיית תפיסה משולבת של הפעלת הכוחות, כפי שפותחה בפיקוד העורף ובמשטרת ישראל, הופעלה במלחמה והיתה ללא ידיעת שר הביטחון ואישורו.
יעקב אור: תפיסה זו, כפי שעלה כבר כאן, יצרה עמימויות נוספות בשטח, הבנות סותרות, והיתה מחויבת השלמה עמוקה של עבודת מטה, לרבות תיקוני חקיקה.
יעקב אור: לסיכום, כדוח הצופה פני עתיד, ובעיקר שכל הארץ חזית לאירוע מלחמתי, נשאלות שאלות המחייבות תשובות חד משמעיות: שאלת הסיוע לאוכלוסייה האזרחית, שאלת הסמכות והאחריות, ריכוז הטיפול, מעורבות משרד הביטחון, פיקוד העורף, צה"ל ומל"ח, כנגזר מסמכותם בדין, ומתוך האמצעים והכוחות שהוקנו להם, לרבות תוכניות עבודה, פקודות, נהלים, הכנות, אימונים והכשרות.
יעקב אור: בנוסף לכך, מבקש מבקר המדינה להדגיש, כפי שנכתב בדוח, כי בעתות מלחמה כמו בזמן משברים חמורים, בייחוד כאשר יש עמימות ואי בהירות בנוגע לתחומי אחריות וסמכות, העדר תוכניות ונהלים, נושאים הנופלים בין הכיסאות ושינויים של המצב הבסיסי, כפי שאכן ארע בתקופת המלחמה, ראוי כי הגופים הממלכתיים המובילים ינקטו גישה מבצעית, עירונית וערכית מרחיבה של נטילת אחריות, ולא גישה מצמצת שלפיה כל גוף פועל אך ורק על פי אחריותו, לפי פרשנותו המצמצמת.
יעקב אור: זהו המבחן החשוב של מנהיגות.
יעקב אור: רוני לוי יפרט מספר נקודות.
רוני לוי: ממצאי הביקורת שלנו העלו כשלים רבים וחמורים.
רוני לוי: אני אציג את הממצאים בנוגע לפעולות של שר הביטחון במלחמת לבנון השנייה, בהתייחס לתהליך של קבלת ההחלטות בממשלה בנוגע למערך מל"ח ולפינוי האוכלוסייה, וגם בנוגע לגיוס המילואים של פיקוד העורף.
רוני לוי: להלן הפרוט.
רוני לוי: הנושא הראשון, הוא קבלת ההחלטה על התקיפה בלבנון והעלאת נושא העורף בישיבות הממשלה בזמן המלחמה.
רוני לוי: ההחלטה על ביצוע התקיפה בלבנון, התקבלה בישיבת הממשלה ב-12 ביולי 2006 לאחר דיון הערכת מצב, שאותו קיים שר הביטחון עם בכירי מערכת הביטחון.
רוני לוי: למרות שבהערכת המצב הזו עלו אמירות מהותיות על התגובה הקשה הצפויה מצד ארגון החזבאללה, אשר עלולה להימשך תקופה ארוכה וכן על השפעתה על העורף, לא מצאנו בביקורת ששר הביטחון העלה אותן בישיבת הממשלה הנ"ל.
רוני לוי: כמו כן, מהפרוטוקול של ישיבת הממשלה הנ"ל עולה כי ההחלטה על התקיפה בלבנון התקבלה מבלי שהוצגו לממשלה נתונים מהותיים על מוכנות העורף לקראת האיום הצפוי.
רוני לוי: ראוי היה, לדעתנו, כי שר הביטחון יציג נושאים אלה לממשלה בתהליך של קבלת אותה החלטה, שהיתה בעלת חשיבות מכרעת.
רוני לוי: עד לישיבת הממשלה שנערכה ב-30 ביולי, 18 יום לאחר פתיחת המלחמה, לא קיימה הממשלה דיון הערכת מצב מפורט וכולל על הטיפול בעורף, המלווה בהצגת נתונים על התושבים שעזבו, מצב האוכלוסיות החלשות, קיבולת המקלטים הציבוריים והמקלטים המשותפים, מצב התחזוקה שלהם ועוד נושאים כגון אלה.
רוני לוי: משרד מבקר המדינה סבור, כי העדר דיון הערכת מצב בעניין העורף לא אפשר הצגת תוכניות למקבלי ההחלטות.
רוני לוי: בהעדר ביצוע של ראש הממשלה, מן הראוי היה ששר הביטחון ייזום הערכת מצב כזו בישיבת הממשלה.
רוני לוי: הנושא השני, הוא תהליך קבלת ההחלטות במשרד הביטחון בנוגע להפעלת מערך מל"ח.
רוני לוי: אפתח ואומר, כי מערך המל"ח אחראי להפעלת המשק החיוני לשעת חירום, ומנוהל על ידי מטה מל"ח ארצי ומטות פיקודיים ומחוזיים.
רוני לוי: הם עובדים מול הרשויות המקומיות, הרשויות הייעודיות ומשרדי הממשלה, והם מכינים אותם בעת שגרה כדי שיתפקדו כראוי בשעת חירום.
רוני לוי: יש יתרון לכך שגוף אשר פועל בעת שגרה יפעל גם בעת חירום, גם מכיוון שמערך מל"ח מופיע בנהלים לעת חירום, שעל פיהם הרשויות המקומיות והרשויות הייעודיות אמורות לפעול, והוא גם בעל תפקיד מוגדר.
רוני לוי: בבדיקה של משרד מבקר המדינה, של תהליך קבלת ההחלטות במשרד הביטחון בנוגע להפעלת מערך המל"ח כך מצאנו: א.
רוני לוי: ראש מטה מל"ח ארצי לא הציג את הנושא על כל משמעויותיו בפני שר הביטחון, ולא התקיים דיון שבו שר הביטחון היה יכול לגבש המלצות לממשלה בנושא הפעלת מערך מל"ח.
רוני לוי: ב.
רוני לוי: בהחלטת ממשלה 17/16 נאמר: "הממשלה תחליט מתי מתחילה ומתי מסתיימת תקופת הפעלה.
רוני לוי: מערך מל"ח יופעל במלואו או בחלקו על פי ההחלטה על תחילת תקופת ההפעלה".
רוני לוי: במהלך ההפעלה הפעיל שר הביטחון את מערך המל"ח באופן חלקי, אך זאת מבלי שהדבר עלה לדיון בממשלה, וממילא שהממשלה לא אישרה זאת.
רוני לוי: לדעתנו, ראוי היה ששר הביטחון יעלה זאת לאישור הממשלה, וזאת כמתחייב מהחלטת הממשלה הנ"ל בנוגע להפעלת מערך המל"ח.
רוני לוי: ג.
רוני לוי: מערך המל"ח מורכב מהוועדה העליונה, שהיא מתווה את המדיניות וכן מוועדות פיקודיות, מחוזיות ומקומיות, המוציאות אל הפועל את המדיניות הזו, בין היתר הכנת הרשויות המקומיות להתמודדות עם מצבים בעת חירום.
רוני לוי: הוועדה העליונה הנה הגוף המרכזי אשר מנחה ומתאם את מערך מל"ח, ובראשו עומד שר הביטחון.
רוני לוי: שר הביטחון אוצל מסמכויותיו לראש מל"ח.
רוני לוי: הוועדה הזו התכנסה בשנת 2006 ובמהלך המלחמה רק פעם אחת, ב-24 ביולי, 12 יום תמימים לאחר תחילת המלחמה.
רוני לוי: גם באותה הישיבה היא לא קיבלה החלטה כלשהי בנושא הפעלת מערך מל"ח.
רוני לוי: שר הביטחון עזב את אותה ישיבה סמוך לאחר תחילתה, ואף שנשלח אליו הסיכום של אותה ישיבה לא מצאנו שעניין הפעלת מל"ח, לרבות הדעות שהובעו באותה ישיבה, נדונו אצל שר הביטחון.
רוני לוי: הנושא השלישי, הוא הנושא של הנחיות שר הביטחון לטיפול בעורף והפעילות של פיקוד העורף מתוך זיקה לכך.
רוני לוי: הדוח שלנו העלה ליקויים בטיפול של פיקוד העורף באוכלוסייה בצפון במהלך המלחמה, שהביאו למסקנה כי הסיוע של פיקוד העורף לאוכלוסייה בזמן המלחמה היה בגדר מעט מדי ומאוחר מדי.
רוני לוי: הפעילות של מפקד פיקוד העורף בסיוע לאוכלוסייה נשענה על פרשנות מצמצת, ולא עלתה בקנה אחד עם הנחיות של שר הביטחון ועם דבריו לגבי הסיוע שהיה דרוש לטיפול באוכלוסייה בצפון.
רוני לוי: אני אתן שלוש דוגמאות.
רוני לוי: בהערכת מצב שקיים שר הביטחון ב-13 ביולי, הוא הנחה להגביר את נוכחותם של לובשי מדים בקרב האוכלוסייה.
רוני לוי: בהערכת מצב אחרת מה-19 ביולי, שר הביטחון הנחה את מפקד פיקוד העורף לפעול לגיוס כוח אדם נוסף ממערך המילואים של הפיקוד, שיתפרס ביישובים השונים בצפון ויחזק עוד את תחושת הביטחון, וכן יהווה כתובת נוספת לפניות של אזרחים.
רוני לוי: שר הביטחון פנה אז למפקד פיקוד העורף ואמר: "אני אומר לך, שנוכחות של אנשים במדים בזמן שנראה מלחמה שכולם במקלטים, היא נוכחות שנותנת תחושת ביטחון לאזרחים".
רוני לוי: מפקד פיקוד העורף השיבו באותו מעמד: "אנחנו נפעל לעשות את זה".
רוני לוי: בפועל החלו בגיוס מילואים לסיוע לאוכלוסייה רק ב-23 ליולי 2006, 4 ימים לאחר שהתקיים אותו דיון ו-12 יום לאחר תחילת המלחמה.
רוני לוי: דוגמא נוספת לעניין חשוב זה של הנחיית שר הביטחון - בהערכת מצב שקיים שר הביטחון ב-25 ביולי הוא אמר: "למה לחכות, סיכמנו שכל עיר מקבלת כוח צבאי מסודר, ולא מחכים שהיישוב יזעק אלא אנחנו ביזמתנו.
רוני לוי: יש כל כך הרבה מילואימניקים בפיקוד העורף, שמתים שיקראו להם".
זבולון אורלב: מי מוסמך לגייס מילואים, אלוף פיקוד העורף או שר הביטחון?
גבי אשכנזי: מי שמוסמך זה הדרג המדיני.
זבולון אורלב: אני לא קיבלתי תשובה.
זבולון אורלב: מי מוסמך לגייס מילואים?
גבי אשכנזי: באישור הדרג המדיני.
זבולון אורלב: כלומר, הדרג המדיני הוא זה שמגייס.
זבולון אורלב: כלומר, אם שר הביטחון אומר שיגייסו מילואים צריכה לבוא החלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': אבל למי הסמכות לגייס מילואים?
עמיר פרץ: הצורך מגיע בצורה כזו או אחרת מהשטח, יכול להיות מפיקוד הצפון ויכול להיות מפיקוד העורף.
עמיר פרץ: דרג מדיני מנחה, והצורך צריך להיקבע על ידי הגורם המסוים המועבר לרמטכ"ל ולאגף מבצעים.
עמיר פרץ: הם מכינים את הבקשה, היא נחתמת על ידי כל הגורמים הצבאיים, ובסופו של דבר מקבלת חתימה סופית של הדרג המדיני.
זבולון אורלב: אני מבקש שבדבריך תתייחס לסוגיה הזו של גיוס המילואים.
זבולון אורלב: באחת הישיבות הקודמות הוצגו בפנינו שני מסמכים: מסמך אחד של אלוף פיקוד העורף, שממנו משתמע שהוא ביקש לגייס מילואים.
זבולון אורלב: מסמך שני, שחתום על ידי הרמטכ"ל דאז, שבו הוא אומר שלא היתה בקשה אחת של פיקוד העורף לגיוס מילואים שלא נענתה.
זבולון אורלב: מצד שלישי יש דרישה של שר הביטחון שמזהה צורך, שאומר תגייסו.
זבולון אורלב: בפועל כנראה שההנחיה הזו איננה מיושמת.
רוני לוי: מהעדויות והממצאים בדוח עולה, כי הרמטכ"ל ומפקד פיקוד העורף לא גייסו את כוחות המילואים של פיקוד העורף בזמן ובהיקף הנדרשים לצורך מילויי משימות הסיוע לאוכלוסייה האזרחית.
רוני לוי: לדעת משרד מבקר המדינה, היה מקום לגייס את כוחות המילואים סמוך ביותר לאחר תחילת המלחמה.
רוני לוי: מדוע?
רוני לוי: גיוס מוקדם ובהיקף ראוי עשוי היה לשפר משמעותית את הטיפול בבעיות של האוכלוסייה בעורף.
רוני לוי: בפועל, רק ב-23 ביולי גייס פיקוד העורף גדוד חילוץ במילואים, וב-26 ליולי, ב-6 לאוגוסט וב-12 לאוגוסט, יומיים לפני תום המלחמה, גייס פיקוד העורף 3 גדודי חי"ר במילואים, בכל מועד גדוד אחד, למשימות סיוע לאזרחים.
רוני לוי: פה נדגיש כי הכוחות מתייצבים לתפקידם מספר ימים לאחר מועד הגיוס עצמו.
רוני לוי: פיקוד העורף הפעיל 250 חיילי מילואים בממוצע ליום, לסייע למיליון תושבים באזור הצפון, שהיה נתון למתקפת רקטות מאסיבית יומיומית.
רוני לוי: ברצוננו להזכיר בנושא חשוב זה את עמדתו העקרונית של מפקד פיקוד העורף בהתייחס לדברים של שר הביטחון.
רוני לוי: מפקד פיקוד העורף מסר לנו בפגישה איתו ביוני 2007: "בסופו של דבר ביומיום קצין במדים פועל תחת הרמטכ"ל, והוא לא באמת יכול לפעול תחת שר הביטחון.
רוני לוי: חייל במדים יכול לקבל פקודות רק מהרמטכ"ל".
רוני לוי: עמדתו זו של מפקד פיקוד העורף אינה עולה בקנה אחד עם ההוראה של הפיקוד העליון לגבי פיקוד העורף, שקובעת כי מפקד פיקוד העורף: "מונחה על ידי שר הביטחון בתחומי תפקידו כראש שירותי הג"ה".
רוני לוי: העמדה הזו לא עולה בקנה אחד עם העמדה של שר הביטחון, כפי שנמסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2007 על ידי היועץ המשפטי למערכת הביטחון: "רשות ההתגוננות האזרחית והעומד בראשה כפופים להנחיות שר הביטחון.
רוני לוי: לו סבר מפקד פיקוד העורף כי הנחיות השר אינן מחייבות, סברה שאין לה כל תימוכין בדין, ראוי היה שיציין זאת מפורשות".
רוני לוי: בעניין נוהל 146, אשר קובע את שיתוף הפעולה בין פיקוד העורף לבין מערך מל"ח, ואשר מתייחס לעניין הסיוע לאוכלוסייה מצד פיקוד העורף, מסר מפקד פיקוד העורף למשרד מבקר המדינה, כי הנוהל הזה אינו תקף מההיבט הפרוצדוראלי, כיוון שהוא לא אושר ולא תוקף במטה הכללי.
רוני לוי: לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שנוהל 146 נקבע על ידי פיקוד העורף ומל"ח, נחתם על ידי שני העומדים בראש שני גופים אלו, שניהם כפופים לשר הביטחון, הרי שטענת מפקד פיקוד העורף, כי הנוהל אינו תקף כאמור, וזאת מבלי שיידע את מל"ח על כך, היא איננה טענה סבירה וראויה.
רוני לוי: יותר מכך, מדברי היועץ המשפטי של מערכת הביטחון, בשמו של שר הביטחון, עולה כי מפקד פיקוד העורף לא טען בעבר שנוהל 146 אינו מחייב.
רוני לוי: הנושא הבא, הוא שר הביטחון ושיתוף הפעולה בין פיקוד העורף למערך מל"ח.
רוני לוי: נמצא כי בנושא שיתוף הפעולה בין פיקוד העורף למערך מל"ח, שרר נתק מוחלט.
רוני לוי: בשנת 2001 נקבע בהחלטת ממשלה מס' 895, כי הסמכות להורות על פינוי תושבים בזמן שעת פינוי תהיה נתונה לממשלה או לשר, שהאירוע בגינו מתבקש הפינוי נמצא בתחום אחריותו.
רוני לוי: שר הביטחון הוא השר האחראי לפינוי אוכלוסייה בזמן אירוע, כמו בתקופת מלחמת לבנון השנייה.
רוני לוי: בביקורת מצאנו, כי הממשלה לא דנה במהלך המלחמה בפינוי אוכלוסייה, וכי שר הביטחון לא העלה את הנושא של פינוי בפני הממשלה.
רוני לוי: מצאנו גם בעניין שיתוף הפעולה בין המשטרה לפיקוד העורף ליקויים.
רוני לוי: לסיכום – ארגון מחדש של הטיפול בעורף.
רוני לוי: בהתייחס להערכות של מדינת ישראל לטיפול באוכלוסייה בחירום, צריך שבזמן הקצר הממשלה צריכה להבטיח את תיקון הליקויים העולים מהדוח.
רוני לוי: בטווח הארוך ראוי שהממשלה תדאג שגוף מרכזי יאחד אחריות וסמכות, ירכז קשר ומאמץ, ירכז את כל הטיפול בעורף בחירום, ויבטיח מיצוי מרכזי של כל הגופים העוסקים בתחום הזה, ושל כל התקציבים בנושא.
רוני לוי: בנוסף לכך, על הממשלה ליזום הסדר חקיקתי מקיף, שיעגן ויבהיר את מדרג הסמכויות ותחומי האחריות של כל הגופים המטפלים בעורף, ושיגדיר את קשרי הגומלין ביניהם.
רוני לוי: צריך גם להכין תוכנית רב שנתית, שתתמקד בשיפור משמעותי של אמצעי מקלוט ומיגון, ומענה להצלת חיים ולטיפול באוכלוסייה.
זבולון אורלב: אנחנו בדרך כלל לא מאפשרים למשרד מבקר המדינה סקירה כל כך ארוכה.
זבולון אורלב: הצעה של עתניאל שנלר לא נשמעה, אבל הובנה וברורה.
זבולון אורלב: מאחר ומדובר פה בדיני נפשות, שתושבי הצפון חוו אותם על בשרם, סברתי שמן הראוי לאפשר קצת יותר רוחב.
זבולון אורלב: מדובר פה בדברים מאוד יסודיים, חשובים וחיוניים.
זבולון אורלב: אנו נבקש מעמיר פרץ, שהיה בעת המלחמה שר הביטחון, להתייחס לדוח, לנקודות ולנושאים אחרים שהוא מעוניין להתייחס אליהם.
עמיר פרץ: אני מודה לך, אדוני היושב ראש, למבקר המדינה ולחברי ועדת הביקורת שליוו את התהליך הזה.
עמיר פרץ: מעבר לניואנסים סביב מהות הדרך שבה התקבלו החלטות, שזו שאלה שתמיד תישאר תלויה באוויר, אין ספק שהדוח הוא דוח שמהווה בסיסי לתוכנית עבודה ולטיפול בנושאים חשובים.
עמיר פרץ: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר כמה מילים על הימים שקדמו למלחמה.
עמיר פרץ: אני נכנסתי לתפקידי כשר הביטחון ב-7 למאי 2006.
עמיר פרץ: ב-10 למאי 2006 קיימתי פגישה עם הרמטכ"ל דאז.
עמיר פרץ: כבר בתחילת דרכי - ואולי זה מחדד את השאלה האזרחית, של המשמעות של שר הביטחון שלא מגיע מרקע צבאי - השאלה הראשונה ששאלתי, היא מדוע בוטלה התוכנית לביטוח המערכת האנטי רקטית.
עמיר פרץ: המערכת הזו היתה מיועדת לטיפול מול עימות בצפון.
זבולון אורלב: אני חייב לומר לך, שעל זה יש דוח נפרד של מבקר המדינה.
עמיר פרץ: אני אגיד במה אני חולק על מבקר המדינה.
עמיר פרץ: עד לרגע זה המבקר חושב, שמה שנעשה הוא דבר חשוב.
עמיר פרץ: אני שאלתי את השאלה באופן הכי מוחלט, כי אמרתי שמבחינתי השאלות של מה בבחינת האיומים האסטרטגים והטקטיים, אני חושב שאיום מוראלי למדינה חייב להיות במדרג של איום אסטרטגי ולא במדרג של איום הטקטי הסטטיסטי, כפי שהיה מקובל עד אז.
עמיר פרץ: לכן, כבר באותו יום הנחתי לחדש את הפעילות סביב המערכת האנטי רקטית.
עמיר פרץ: התחלתי בהקמת צוות בראשותו של מנכ"ל המשרד, שהלך לעולמו לצערי.
עמיר פרץ: המנכ"ל החדש שמכהן היום כרמטכ"ל, גבי אשכנזי, השלים את העבודה והגיש את ההמלצות באשר למערכת האנטי רקטית ובאשר לכניסה מחדש לאותה מערכת והכנתה לרמה מבצעית.
עמיר פרץ: עיקר תשומת הלב היתה סביב עוטף עזה.
עמיר פרץ: העימות החריף באותה עת, והיקף הירי של טילי הקסאם אל מול שדרות ועוטף עזה גדל, ואני כתושב שדרות יכול להעיד על כך.
עמיר פרץ: בהיותי שר ביטחון, בסיור הראשון שלי בעוטף עזה, הסתבר שאין החלטה למגן מוסדות ציבור ומוסדות חינוך, אלא גני ילדים בלבד.
עמיר פרץ: לכן, ההחלטה הראשונה שהתקבלה היא לעלות מדרגה נוספת ולמגן גם את בתי הספר.
עמיר פרץ: עד אז לא היה אישור לפיקוד העורף למגן בתי ספר.
עמיר פרץ: אני מדבר על החודשים טרם המלחמה.
עמיר פרץ: מקוצר הזמן אני לא ארחיב, אבל ברור לכולם מה משמעות של שינוי התפיסה.
עמיר פרץ: עצם העובדה ששתי ההחלטות האלה התקבלו רק עם היכנסי לתפקידי מצביעה על אווירה ששמה את פיקוד העורף בסדר עדיפות נמוך באותה עת, הן מבחינה תקציבית והן מבחינה קונספטואלית, והן מבחינת סדר היום של כל גורם מדיני, שנדרש לטפל בנושא באותה עת.
עמיר פרץ: זה השפיע על כל התופעות שנחשפו לאחר מכן.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד הראוי למבקר המדינה, אני חולק על המשפט הזה, שהפך למשפט שכולים נהנים להתבטא בו: "החלטה פזיזה לצאת למלחמה".
עמיר פרץ: אינני חושב שמישהו מוסמך לבוא ולומר משפט כזה.
עמיר פרץ: הממשלה בישראל היא ממשלה נבחרת.
עמיר פרץ: אילו המלחמה הזו לא היתה מתקיימת, אם לא היינו יוצאים למהלך המבצעי מייד, המדיניות של החלת האירוע כפי שהיה מקובל עד אז, כולל החלת אירועים של חטיפה וניסיונות לחטיפה שהיו בעבר.....
יצחק וקנין: אני חושב שהיה צריך לצאת למלחמה הרבה לפני זה.
עמיר פרץ: ...
עמיר פרץ: לא היתה פורצת מלחמה כלל וכלל והיום הוועדה לביקורת המדינה היתה דנה בנושאים אחרים.
עמיר פרץ: הכרסום בפערים שעליהם מצביע מבקר המדינה, הן בתחום המיגון, הן בתחום המקלוט, הן בשאלות מאוד מרכזיות, לא היו מטופלות כלל וכלל, ומדינת ישראל היתה במצב הרבה יותר חמור מבלי שהיתה מודעת לצורך להתחיל להתמודד עם השאלה הזו.
עמיר פרץ: לכן, מול כל ההתלבטויות ברור לחלוטין שעצם פתיחת המלחמה היה מעשה נכון.
עמיר פרץ: זו היתה תגובה לרצף של אירועים.
עמיר פרץ: זו לא היתה תגובה לאירוע חד פעמי, בודד של חטיפה, אלא תגובה לרצף של אירועים: חטיפה בדרום, חטיפה של אותו אזרח באיו"ש, וגם חטיפה של שני החיילים בגבול הצפון.
עמיר פרץ: היה פה רצף, שהצביע על כך שמדיניות החטיפות הופכת למוטו המרכזי של ארגוני הטרור וארגונים עוינים שפועלים נגדנו.
עמיר פרץ: אני רוצה להסביר עוד, למה המלחמה הזו היא מלחמת התפקחות, שהעמידה את מדינת ישראל בהתמודדות.
עמיר פרץ: אני לא שמעתי איש בשבועיים הראשונים של המלחמה, שאמר שלא היה צריך לצאת למלחמה.
עמיר פרץ: לבוא אחר כך ולהיות חכמים ולומר, יצאנו לא מוכנים ולא ערוכים, זה לא נכון.
עמיר פרץ: כל המומחים הצבאיים אמרו שזה המהלך הנכון ביותר, החשוב ביותר, המשמעותי ביותר שבוצע באותו עת.
עמיר פרץ: אחר כך החליטו להיות חכמים בדיעבד ולהחליט באיזה צד הם נמצאים לפי מצב הרוח הלאומי.
עמיר פרץ: זה שייך לאנשים, שלא ראויים להיות במתווה המנהיגות והאחריות של מדינת ישראל.