GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: החכמה של שיקול בדיעבד היא חוכמה שמתאימה להיסטוריונים, אבל איננה מתאימה למנהיגים ולמקבלי החלטות.
אריה אלדד: למה לא טיפלתם בעורף?
עמיר פרץ: אתה תסלח לי מאוד.
אריה אלדד: אני כבר סלחתי, אבל תשובות עוד לא קיבלתי.
עמיר פרץ: אתה תמתין בסבלנות.
עמיר פרץ: אני יודע שזו הדרך שלך לקבל תשובות, בחוסר סבלנות ובמניפולציות.
עמיר פרץ: תמתין ותקבל תשובה מפורטת.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, תגן עלי.
עמיר פרץ: פתיחת המלחמה חשפה את הכשלים השונים שהוצגו פעם אחר פעם.
עמיר פרץ: אני רוצה לברך את הרמטכ"ל על העבודה הבלתי רגילה שמבוצעת בתוך צה"ל.
עמיר פרץ: כל תוכניות האימונים שונו מקצה לקצה, כל תפיסת האימונים, כל תפיסת ההצטיידות, שונו.
עמיר פרץ: הדרך שבה ניגשים היום למדדי הסיכונים בישראל, היא דרך ששונתה מקצה לקצה בעקבות המלחמה.
עמיר פרץ: אם לא היתה מלחמה, היום ועדת החוץ וביטחון היתה אחרי אישור חוק המילואים, שקבע להגביל את גיוס המילואים.
עמיר פרץ: אם לא היתה מלחמה, היינו היום אחרי אישור קיצוץ שירות החובה במדינת ישראל לשנתיים וחצי.
עמיר פרץ: אם לא היתה מלחמה לא היו דנים היום בגיוס, בהקמת גייס צפוני וגייס דרומי חדש, כי הגייס הצפוני שהוחיה מחדש היה אמור להיסגר, הוא היה בתהליך של סגירה ולא בתהליך של הקמה מחדש.
עמיר פרץ: היום אנחנו במצב שבו יש לנו גם גייס צפוני שהפך לאחד הגורמים המרכזיים בדרך ניהולה של מלחמה בעתיד, וגם התחלה של הקמת גייס דרומי, שהרמטכ"ל וגורמי הביטחון יפרטו עליו בהמשך.
עמיר פרץ: לכן, אני מתנגד התנגדות מוחלטת למי שאמר שהיציאה למלחמה היתה יציאה פזיזה.
עמיר פרץ: אני חושב שזו היתה יציאה למלחמה ברגע שמקבלי ההחלטות קיבלו את ההחלטה בזמן ראוי, בזמן מתאים, בתהליך קבלות החלטות שעבר את כל המדרגים והגורמים הנדרשים, על מנת להמליץ בפני הממשלה על יציאה למלחמה והתמודדות עם הגורם המאיים באותה עת.
עמיר פרץ: אני רוצה להתמודד עם שאלה מאוד לא פשוטה.
עמיר פרץ: אני גזרתי על עצמי שתיקה זה תקופה ארוכה.
עמיר פרץ: בין היתר, השתיקה שלי נובעת מכך שאני חושב, שכדי ששר הביטחון יבהיר את דוגמותיו הוא צריך להשתמש בדוגמאות ולתת הרבה מאוד תובנות על מציאות, שלעתים יכולה לפגוע במערכת הביטחון עצמה.
עמיר פרץ: לכן, אני מעדיף לספוג את כל אותה ביקורת, שלעתים נראית לי חסרת אחריות לחלוטין.
עמיר פרץ: האם מישהו חושב שאת פערי המיגון, ההתגוננות והמקלוט המציאו בחודשיים?
עמיר פרץ: אני מניח, שהוא הוזה או שהוא לא יודע לשים את הדגשים הנכונים.
עמיר פרץ: מדוע שאלתי באמצע דבריו של אחד מאנשי המבקר, מהו לוח הזמנים?
עמיר פרץ: יש תכונה כזו לא לומר לוח זמנים.
עמיר פרץ: יש מציאות כזו, בה אנשים אוהבים לא להדגיש מתי התרחש כל דבר, מתי היה תהליך ואיזו נקודת זמן היוותה שבר של אותה תהליך.
עמיר פרץ: ישנה שאלה של התרעה.
עמיר פרץ: מה זאת התרעה?
עמיר פרץ: ישנה שאלה אחרת של רתיעה.
עמיר פרץ: מה זאת רתיעה?
עמיר פרץ: אני אומר באופן מפורש, מדינת ישראל על ראשי ממשלותיה ושרי בטחונה היו במלכוד של רתיעה מחשש להגיב אל מול כל אירוע.
עמיר פרץ: העדיפו להכיל אותו ולהפוך אותו לאירוע מקומי, כדי לא להגיב עליו.
עמיר פרץ: היתה רתיעה מפני הפגיעה בעורף.
עמיר פרץ: הפגיעה בעורף היתה רתיעה, שיצרה בין היתר אבן רחיים כבדה מאוד על מערכות הביטחון, על ראשי ממשלות, שהעדיפו לספוג אירועים ולא להגיב ולטפל בהם.
עמיר פרץ: אם יש משהו שמחזק את ההרתעה הישראלית, פרט לפעולות שנעשות בצה"ל, זה שהחזבאללה יודע שהוא לא יכול יותר לקשור את ידיה של מדינת ישראל כי היא פוחדת מנפילת טילים בעורף.
עמיר פרץ: זה מקור מרכזי של יכולת הרתעה של מדינה, שאומרת שהיא מטפלת באירוע בתחומה במצב אמת ובזמן אמת.
עמיר פרץ: העובדות מדברות.
עמיר פרץ: השנה והחודשיים האחרונות הן השנה והחודשיים השקטות ביותר בכל השאלה של העימות מול החזבאללה.
עמיר פרץ: פרט לאירוע שלא היה של החזבאללה, לא היה שום אירוע שהחזבאללה יזם, וזה לא במקרה.
עמיר פרץ: גם החזבאללה מלקק את פצעיו.
עמיר פרץ: גם הוא פועל מחוץ לאותם מתחמים בהם הוא פעל בעבר.
עמיר פרץ: הוא כבר לא מסתובב באופן חופשי על הגדר.
עמיר פרץ: הוא כבר לא פונה באופן חופשי את המבצרים שלו.
זבולון אורלב: אנו שומעים בסבלנות את דבריך, אבל הדיון הזה הוא דיון על העורף.
עמיר פרץ: זה חלק מהדיון על העורף.
עמיר פרץ: שאלת הרתיעה וההרתעה היא נושא קונספטואלי מרכזי מרכזי בהחלטה, האם יוציאם למבצע או לא יוצאים למבצע.
עמיר פרץ: השאלה היא, האם זו פזיזות לצאת למלחמה עד אשר לא נבנה את כל המקלטים מחדש ואת כל חדרי הביטחון מחדש.
עמיר פרץ: זה לא כתוב, אבל זה ניתן לפרשנות.
זבולון אורלב: זה לא ניתן לפרשנות.
עמיר פרץ: אני רוצה לפרש את זה כך.
עמיר פרץ: אולי תינתן הזדמנות לחדד את דבריו ולומר, שהוא לא התכוון לכך.
עמיר פרץ: זה שזה לא כתוב, זה עדיין לא אומר שהוא לא התכוון לזה.
זבולון אורלב: הבעיה היא יציאה למלחמה, מבלי שהממשלה ושר הביטחון נותנים את דעתם להיערכות העורף.
עמיר פרץ: אני אתייחס לזה תכף.
עמיר פרץ: זה לא נוגע אליך, זה נוגע אלי.
עמיר פרץ: אני האיש שמשלם את המחיר של כל הקונספציה של השנים.
עמיר פרץ: אני האיש שהשאיר את צה"ל עם תוכניות אחרות, עם רמה אחרת לחלוטין.
עמיר פרץ: בהזדמנות הזו מותר לי לקבל יותר זמן כדי להסביר את הקונספציה שלוותה אותנו.
עמיר פרץ: אני אינני מקבל את האמירות, שהציבור מקבל אותן בשחור לבן.
עמיר פרץ: מעבר לשחור לבן יש מרווח גדול מאוד של מערכת שיקולים, כולל הנושאים עליהם דיברנו.
אריה אלדד: לא אתה שילמת את המחיר, אלא הרוגים ומשפחותיהם שילמו את המחיר.
יצחק וקנין: האמירה הזו לא במקום, וצריך להתנצל על האמירה הזו.
יצחק וקנין: אל תתעסק בהרוגים.
אריה אלדד: לא יכול להיות שהמחיר הפוליטי ששילם שר הביטחון לשעבר, הוא יהיה הנושא שלנו.
אריה אלדד: זה לא המחיר.
יצחק וקנין: את זה אנחנו היינו צריכים להגיד לפני המלחמה ולא היום.
יצחק וקנין: אני חי שם וגם שירתתי בדרום לבנון במשך 5 שנים.
יצחק וקנין: זו מלחמה שאנחנו לא נשכח אותה.
עמיר פרץ: אני מעולם לא אסכים להתייחס לדבריו של מישהו שמשתמש בדמם של בנינו כחלק מדיון.
עמיר פרץ: בעיני, זו אמירה שאין לה מקום.
עמיר פרץ: אין לי ספק, שאם הקונספציה היתה נמשכת והיתה פורצת מלחמה בעוד שנתיים-שלוש, יכול להיות שהיינו משלמים מחיר יותר גדול.
עמיר פרץ: אני לא צריך קבלות מאיש על הרגישות והדרך שבה אני מתייחס לאותן משפחות.
עמיר פרץ: אחת הביקורות של גורמים צבאיים כלפיי, היא מדוע לפני כל מבצע אני עומד ושואל, האם יש הערכה למספר הנפגעים שיהיו באותו מבצע.
עמיר פרץ: להכניס מוטיב כזה לדיון זה דבר לא ראוי, ולכן אנו נעבור לנושאים האחרים.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, הממשלה סיימה את דיוניה ב-12 ביולי לקראת השעה 22:30.
עמיר פרץ: בשעה 24:30, במחצית השעה של היום הראשון ב-13 לחודש נקרא אלי אלוף פיקוד העורף, ובאותו היום קיימנו דיון על הערכתו לגבי המוכנות של העורף מול ירי טילים.
עמיר פרץ: כולם הלכו לישון, ואנחנו עסקנו בזה באמצע הלילה.
עמיר פרץ: יצאנו מנקודת הנחה שהמערכות הן מערכות שמסוגלות לתת תשובה.
עמיר פרץ: איש לא חשב לרגע שהדברים שצריכים להתבצע באותו לילה לא התבצעו.
עמיר פרץ: יותר מזה, כבר ביום למחרת הנחיתי להתחיל להכין את כל הנדרש על מנת להכריז על מצב מיוחד בעורף.
עמיר פרץ: אני מדבר על היום הראשון של המלחמה ולא על הימים שלאחר מכן.
עמיר פרץ: צודק המבקר והצוות שאומרים, ששאלת שרשור האחריות ושאלת הפרשנות לגבי מהו שרשור אחריות בעת הכרזת מצב מיוחד בעורף, הוא דבר לא חשוב.
עמיר פרץ: למעשה, בקונספציה הקודמת סמכות ואחריות בשאלות של עורף השאירו מרווח מאוד גדול ושיקול דעת של גורמים שונים.
עמיר פרץ: על פי התפיסה הקודמת, ברגע ששר הביטחון מחליט על מצב מיוחד בעורף, כל השרים הרלוונטיים אמורים להיות אחראים על הנושאים שעליהם הם מופקדים: משרד הבריאות מול הבריאות, משרד הרווחה מול רווחה, ומשרד המסחר והתעשייה מול פעילות תעשייתית של החלת המערך התעסוקתי באותו אזור.
עמיר פרץ: לכן, השאלה היא לגבי סמכות ואחריות, ומה הקשר בין ההכרזה של שר הביטחון אל מול המשמעות בשטח.
עמיר פרץ: ההכרזה שלי על מצב מיוחד בעורף התקבלה בהתנגדות מאוד חריפה של גורמים כלכליים ושל גורמים במשרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: מה זה גורמים כלכליים?
עמיר פרץ: גומרים בתוך משרד האוצר.
זבולון אורלב: פקידות או דרג מדיני?
זבולון אורלב: זה משנה.
עמיר פרץ: מכיוון שלא קיבלתי את המלצתם, זה לא משנה.
עמיר פרץ: כאשר הם פנו אלי, אני אמרתי שאני דוחה את המלצתם.
עמיר פרץ: חרף ההתנגדות שלהם אני החלטתי לחתום על הצו, ולא לחכות להחלטת ממשלה.
עמיר פרץ: הגעתי לחתום עליו במוצאי שבת.
עמיר פרץ: לא מצאתי צורך לחתום עליו במהלך השישי-שבת, כי ממילא אלה היו ימים של חוסר פעילות.
עמיר פרץ: חשבתי, שהאחריות למתרחש בעורף חייבת לעבור לאנשי פיקוד העורף ביום ראשון, על מנת שנוכל לתת את כל האמצעים והכלים הנדרשים.
עמיר פרץ: אני דרשתי שהממשלה תאשרר את ההכרזה על מצב מיוחד בעורף ותיתן סמכות להערכות הזו.
עמיר פרץ: שר הביטחון מוסמך להכריז על מצב מיוחד בעורף ל-48 שעות בלבד ולא יותר.
עמיר פרץ: עצם הדיון ביום ראשון על הצו הזה, הוא חלק מהתובנות שאותן החדרנו לשאלת משמעות העורף והטיפול בעורף.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר באופן שאינו משתמע לשני פנים, כי השאלה אם היה דיון או לא היא שאלה חשובה.
עמיר פרץ: אני לא רוצה להמעיט בדברים, אבל אני יכול לומר לכם שלא היה דיון אחד של הערכת מצב בתוך משרד הביטחון, שבתום הדיווח על המצב בשטח מבחינה צבאית לא היה מתקבל דיווח על המצב בעורף.
עמיר פרץ: לכן, השאלה שצריכה להישאל היא, מדוע התרגום של כל המאמץ לא בא לידי ביטוי לנקודת הקצה שצריכה לקבל את השירות, לאותו אזרח בודד שהיה במקלט.
עמיר פרץ: זו שאלה לא פשוטה.
עמיר פרץ: חרף הדברים שנאמרו בדבר מילוי הוראות או אי מילוי הוראות, אני רוצה גם להגן על פיקוד העורף.
עמיר פרץ: בסופו של דבר לפיקוד העורף יש משימות הרבה יותר רחבות.
עמיר פרץ: בוחנים את מלחמות ישראל העתידיות לפי אירוע, שהוא אירוע קשה, אבל מה היה אם היו פיגועים המוניים של מאות נפגעים מטילים ישירים שהיו מגיעים למרכזי אוכלוסייה?
עמיר פרץ: מה היה אם היינו נחשפים לפיגוע אב"כ מאוד גדול?
עמיר פרץ: פיקוד העורף לא היה יכול להפנות את תשומת לבו לעובדה שהיה מגיע אוכל למקלט זה או אחר.
עמיר פרץ: פה נכנס שרשור המערכות של ועדות מל"ח המקומיות, של כל המערכות האחרות שהיו צריכות לקחת העניין, ולהעביר מפקודת הריכוז שהיתה בחוק בכל עיר.
עמיר פרץ: השאלה היא איך בוחרים תפקוד של עובדים שמקבלים צווי ריתוק, וצריך להפעיל את אותו מתווה שמנקודת ההגעה ליישוב ועד לנקודת הקצה.
עמיר פרץ: ברגעים מסוימים הגעתי למסקנה שחלק גדול מהעיריות לא יכולות לעשות זאת.
עמיר פרץ: אני סיירתי אחת ליומיים בעיריות.
עמיר פרץ: אין יישוב שלא הייתי בו בעצמי בזמן המלחמה.
עמיר פרץ: אני כינסתי את ראשי הרשויות מספר פעמים ביחד, כדי לקיים דיון ולראות עם מה אנחנו מתמודדים.
עמיר פרץ: ניכר היה ההבדל בין רשויות חזקות לרשויות חלשות.
עמיר פרץ: בלטה הדוגמא של צפת.
עמיר פרץ: צפת הוא יישוב שנפל בין ההחלטות השונות בשאלות של שגרה.
עמיר פרץ: כפי שאתם יודעים, קו עימות בהגדרתו הוא קו שמטופל על ידי פיקוד צפון באופן שוטף.
עמיר פרץ: צפת היא איננה חלק מקו העימות.
עמיר פרץ: צפת מוגדרת כחלק מהיישובים, שרק כאשר מכריזים על מצב מיוחד בעורף היא עוברת לטיפול של פיקוד העורף.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, אני חושב שלצד מטה יישובים חייב להיות מטה חירום, שבו עומד קצין בכיר עם סמכויות.
עמיר פרץ: אני מתנגד לניסיון להפוך את המערכות הוולונטריות למערכות שנותנות תשובות.
עמיר פרץ: פעם אחת יכולה להיות התפרצות של חסד גדולה, ופעם שנייה יכול שלא תהיה.
עמיר פרץ: לכן, אני חושב שאסור להישען על כך שמערכות וולונטריות יתנו את התשובה לתושבים.
עמיר פרץ: מי שצריך לתת את התשובה לתושבים, זו מערכת הביטחון והמערכת הממשלתית.
עמיר פרץ: עמדה פה שאלה של הפעלת מל"ח.
עמיר פרץ: אינני חושב, שהיתה צריכה להיות הכרזה על הפעלת מל"ח ארצי.
עמיר פרץ: מתי מפעילים מל"ח?
עמיר פרץ: כאשר יש משבר בהיקפים אחרים לחלוטין: כאשר יש סגירה של נמלי תעופה, כאשר יש סגירה של נמלי ים, כאשר אין כניסה של סחורה, כאשר יש חוסר בדלק, כאשר יש חוסר בדגנים, דברים שרק מדינה יכולה לספק בעת משבר.
עמיר פרץ: לא היה מצב כזה.
עמיר פרץ: לא היה מצב של חוסר מלאים או אספקה ביישוב זה או אחר.
עמיר פרץ: היתה בעיה לתרגם את זה כך שזה יגיע לאותו מקלט.
עמיר פרץ: לכן, היתה צריכה לפעול עדת מל"ח מקומית.
עמיר פרץ: אני הייתי ראש עיר.
עמיר פרץ: כראש עיר אתה מופקד על ועדת מל"ח מקומית.
עמיר פרץ: בוועדת מל"ח מקומית התפקיד המרכזי שלך, הוא לדאוג שהמזרנים יגיעו למקום, שהמים יגיעו למקום ושהתרופות יגיעו למקום.
עמיר פרץ: זה חלק מהעניין.
עמיר פרץ: אם רוצים לומר, שאי אפשר להפקיד מערכות אלה בידי גורמים אזרחיים, כי הפאניקה גורמת לכך שחלק גדול מהעובדים ביחד עם משפחותיהם נסים באותה עת, וקשה מאוד למצוא אותם כאשר אתה רוצה להפעיל את המערכת עצמה ולתרגם זאת למדיניות.
עמיר פרץ: אני לא חושב.
עמיר פרץ: אני חושב, שאסור בשום פנים ואופן להסיר את האחריות מהרשויות המקומיות.
עמיר פרץ: הן חוליה חשובה.
עמיר פרץ: צריך לקבוע כפיפות אחרת לחלוטין.
עמיר פרץ: צריך לקבוע סיוע מסוג אחר לחלוטין, אבל מי שמכיר את היישוב ויודע לאן להגיע ולמי להגיע, אלה ראשי היישובים שנמצאים שם, חיים את המצוקות ויודעים להבחין בין טפל לעיקר.
עמיר פרץ: הפעלת ועדות מל"ח המקומיות היתה הפעלה במקומה.
עמיר פרץ: הוכרז על מצב כוננות ג' כבר לאחר 10 ימים.
עמיר פרץ: מי שביקש אישור להפעיל את ועדת מל"ח המקומית קודם, קיבל אישור.
עמיר פרץ: לא היתה בעיה עם זה.
עמיר פרץ: נשאלת השאלה, כיצד מתפקדות הרשויות האחרות.
עמיר פרץ: יש שאלה של פינוי אוכלוסין.
עמיר פרץ: כתושב שדרות אני אומר לך, שאני מתנגד התנגדות מוחלטת ובכל ממשלה שאני אהיה אני אצביע נגד מדיניות, שפינוי אוכלוסין בישראל היא חלק מתפיסת ההגנה על העורף.
עמיר פרץ: איומי טילים הם שונים לחלוטין.
עמיר פרץ: אין ספק, שכל אחד מבין היום שאיומי הטילים ושאלת האיום החדש באזור שלנו, שהוא איום שיכול להגיע לכל נקודה במדינת ישראל, לא יכול להפוך את הנושא של פינוי אוכלוסייה כפתרון למשבר ביישוב זה או אחר.
עמיר פרץ: זה נכון שצריך שיהיו רשימות מוכנות מראש של אוכלוסייה במצוקה: חולים כרוניים, אוכלוסייה שקשה לה לתפקד, קשישים וכו'.
עמיר פרץ: אלה צריכים להופיע ברשימות מוכנות מראש, ולהיות מפונים מייד מהיישוב אל מקומות בהם ניתן לטפל בהם.
עמיר פרץ: כך נהגנו בחלק מן המקרים.
עמיר פרץ: לקחנו את האזור של בתי המלון של האזור הדרומי של טבריה, אזור שלא היה בטווח הירי, ופינינו לשם חלק גדול מהאוכלוסייה שבמצוקה, על פי רשימות ותיאום מראש.
עמיר פרץ: למשל, מה שעשה פיקוד העורף לאחרונה באזור עוטף עזה, זה לקח נכון ממה שקרה במלחמה.
עמיר פרץ: לאחרונה כל אדם ואדם באזור, על פי רמת המצוקה שלו, על פי סוג המחלה ממנה הוא סובל, על מנת שבעת שיהיה אירוע כזה יגיעו באופן פרטני לכל בית ויידעו את מי לפנות ואת מי לא לפנות.
עמיר פרץ: עכשיו נשאלת השאלה של מקלטים ציבוריים וחדרי ביטחון.
עמיר פרץ: זה נכון שהיה חוק משנת 1992, חוק שמכניס את המחויבות של כל אדם שבונה בישראל לבנות גם חדר ביטחון.
עמיר פרץ: אני חושב, שזה נכון.
עמיר פרץ: עם זאת, באזורים צפופי האוכלוסייה ביבנה, בת ים ותל אביב עדיין מתבססים על המקלוט הציבורי שנמצא באזור.
עמיר פרץ: טווח הזמן של ירי הטילים הוא קצר מדי.
עמיר פרץ: טווח הזמן של טיל קסאם מרגע שיגורו ועד רגע הנחיתה הוא 44 שניות.
עמיר פרץ: במערך טילים מהסוג הזה מקלט ציבורי הופך לא רלוונטי.
עמיר פרץ: לכן, התפיסה של חדרי ביטחון היא תפיסה נכונה.
עמיר פרץ: עם זאת, צריך להתמודד איתה בהיקפים ובפערים שנחשפו.
עמיר פרץ: גם הדוח הקודם של מבקר המדינה הצביע על פערי מקלוט בבתים המשותפים.
עמיר פרץ: בנוסף להצעות שהתקבלו ושהוצגו על ידי סגן שר הביטחון בישיבה הקודמת, אני הצעתי ללכת לתוכנית מקיפה שמגיעה למספרים של 50 מיליארד שקלים, כך שכל אזרח שאין לו חדר ביטחון יוכל לקחת משכנתא מסובסדת שאיתה הוא יוכל להקים את חדר הביטחון.
עמיר פרץ: הפריבילגיה שהוא יקבל, היא שאותם אחוזי בנייה שהוא יוסיף לביתו לא יהיו חלק מאחוזי הבנייה שהוא מחויב בהם.
עמיר פרץ: להערכתי, ברוב אזורי הארץ, החלטה כזו שאדם לוקח לעצמו משכנתא של 80,000-100,000 שקלים פרוסה ל-20 שנה, זו החלטה נכונה.
זבולון אורלב: זה בהליכי חקיקה.
עמיר פרץ: אני חושב, שזו חייבת להיות החלטה בעזרתה מטפלים במצב.
עמיר פרץ: מי שרוצה לצמצם פערי מיגון דרך מקלטים ציבוריים, ימצא עצמו בשוקט שבורה חדשות לבקרים.
עמיר פרץ: אני רוצה לדבר על מה עשיתי עד שעזבתי.
עמיר פרץ: ישנן שאלות הקשורות להגנה על אזרחים, כמו שתיאר היו"ר, שלא קשורות רק במיגון ומקלוט.
עמיר פרץ: יש שאלה של מסכות אב"כ, יש שאלות נוספות שלא ניתן לדבר עליהן בפורומים כאלה.
עמיר פרץ: כל השאלות האלה הן שאלות עם דרישות תקציביות מאוד גדולות.
עמיר פרץ: לגבי המערכת האנטי רקטית - על מנת שלא יוצר מצב שבו מחצית 2006 ו-2007, השנה שבה כיהנתי כשר ביטחון, תלך לאיבוד, מייד עם קבלת ההמלצות שהגיש גבי אשכנזי בכהונתו כמנכ"ל, דרשתי מהמערכת למצוא תקציב לאותה שנה, גם כשלא היה תקציב למערכת.
עמיר פרץ: אכן, גירדנו 40,000,000 שקלים כדי ליצור חוזה מחייב מול רפאל, וכדי לא להפסיד את הזמן הכל כך יקר הזה בטיפול ובהכנסת המערכת האנטי רקטית.
עמיר פרץ: אני מקווה, שהתקצוב של המערכת הזו ייכנס לתוכניות הרב שנתיות.
עמיר פרץ: לפי מה ששמעתי היום, אני מבין שיש כוונה כזו.
עמיר פרץ: אני מקווה, שגם יימצא התקצוב הראוי לכך והמערכת הזו תכנס למצב מבצעי בתוך שנתיים ימים.
עמיר פרץ: אז יהיה לנו כלי נוסף להתמודד עם השאלה של התגוננות והגנה על העורף.
עמיר פרץ: דבר נוסף, היא השאלה של תכלול וטיפול בכל מה שחשפתם פה, אי הבהירות, האחריות והסמכויות.
עמיר פרץ: אנחנו הגשנו תוכנית מקיפה.
עמיר פרץ: סגן שר הביטחון דאז, אפרים סנה, עשה עבודה מדהימה בעניין, ובגיבוי מוחלט שלי כינס את כל הגורמים והכין תוכנית מקיפה מאוד שאושררה על ידי הממשלה שבועיים לפני סיום תפקידנו במשרד הביטחון.
עמיר פרץ: התוכנית הזו כוללת את אותו מטה רחל שעליו הוחלט.
עמיר פרץ: אני שמח, ששר הביטחון וסגן שר הביטחון אמצו את התוכניות האלה, והם מתכוונים להכניס אותן למהלך של ביצוע.
עמיר פרץ: אני חושב, שזה דבר נכון וראוי מאוד.
עמיר פרץ: אני מציע לכולם, לא להמשיך את הויכוח, האם האחריות על העורף תישאר בידי משרד הביטחון או תעבור למשרד אחר.
עמיר פרץ: אני אומר באופן מפורש, שאני המלצתי בפני הממשלה להשאיר את הטיפול בנושא העורף בידי משרד הביטחון, גם כאשר ידעתי שאני עוזב את המשרד.
עמיר פרץ: זה לא קשור בקשר אישי כזה או אחר.
עמיר פרץ: אין משרד אחר בישראל, שמסוגל להפיק את הגיבוי הנדרש בשעות משבר.
עמיר פרץ: מי שחושב שעכשיו יעבירו את הטיפול למשרד לביטחון פנים ויתחילו לבנות מערך לטיפול בגדודי אב"כ, הוא עושה טעות קשה.
עמיר פרץ: אני ממליץ, שהוועדה תקבל את ההמלצה הזו שהטיפול בכל השאלה של ההגנה על העורף, בשעת חירום באופן מלא ובשעת שגרה לפי הרמה הנדרשת, יישאר בידי משרד הביטחון.
זבולון אורלב: הנושא הזה יהיה אחד הנושאים, שיידון בישיבה עם ראש הממשלה.
זבולון אורלב: סגן השר, יש ועדת משנה של חוץ וביטחון, בראשותו של השר עמי איילון, שהמליצה אחרת.
עמיר פרץ: גם סגן השר חושב שאנחנו אחרי.
עמיר פרץ: ההחלטה היא רק ל-5 שנים.
עמיר פרץ: לסיכום - נושא הטיפול בעורף הוא נושא מורכב ביותר.
עמיר פרץ: ישנן החלטות הקשורות לעצם התגובה למתרחש באותה עת, החלטות בעלות הלשכות לאומיות.
עמיר פרץ: שאלה של פינוי תושבים, היא לא שאלה שנשארת באותו יישוב שאתה מפנה תושבים.
עמיר פרץ: ראיתם מה קרה כאשר היה פינוי בלתי מבוקר על ידי גורמים חיצוניים, שאוטובוסים הגיעו לשדרות ואנשים פונו.
עמיר פרץ: זה היה הניצחון הכי חשוב של החזבאללה, כאשר הוא ראה את האוטובוסים האלה.
עמיר פרץ: אני מציע, לא להתלהב של מיני גורמים מניפולטיביים מנצלים מצוקות מסוג זה או אחר.
עמיר פרץ: סוחרי הפחד לא חייבים להיות הגורם, שאנחנו נותנים לו תשובה.
עמיר פרץ: לא צריך להיבהל.
עמיר פרץ: אני עומד פה בפניכם ומקבל על עצמי את כל הביקורת הנאמרת, אבל אין לי שום כוונה להתאים את עצמי לפופוליזם כזה או אחר.
עמיר פרץ: אני חושב, שמעז ייצא מתוק.
עמיר פרץ: צריך להפיק את הלקחים הנדרשים.
עמיר פרץ: את התוצאות יראו בעתיד.
עמיר פרץ: אני מודה למערכת כולה, לרמטכ"ל, לאלוף פיקוד העורף, לכל הגורמים שאיתם עבדתי.
עמיר פרץ: עם כל המחלוקות, אני חושב שמדובר במערכת שעושה זאת מתוך רצון, מתוך נאמנות.
עמיר פרץ: היתה פה קונספציה שכולם נשבו בה, אבל אני שמח שהיא נשברה והם התפקחו.
עמיר פרץ: אני מאמין, שאם יתקבלו התקציבים המתאימים, החקיקה הראויה, בתוך זמן לא ארוך העורף שלנו יהיה מוכן לכל משבר.
עמיר פרץ: אני מאחל לכולם הצלחה.
זבולון אורלב: אדוני שר הביטחון, בבקשה.
אהוד ברק: אני מברך על הישיבה הזו, על קודמותיה ועל הבאות.
אהוד ברק: אני אתייחס לדוח מבקר המדינה בנוגע להיערכותו ותפקודו של העורף במלחמת לבנון השנייה.
אהוד ברק: אי התייחסות שלי לדברים אחרים, שעלו פה, אין פירושו שמקובל עלי כל מה שנשמע.
אהוד ברק: אני אעיר רק על עניין דוח המבקר.
אהוד ברק: הדוח הוא מקיף, מעמיק וחשוב מאוד.
אהוד ברק: מערכת הביטחון מטפלת ביישומו, גם בפיקוד העורף, גם בהנחיה של הרמטכ"ל.
אהוד ברק: בתוך משרד הביטחון נקבע שסגן השר, מתן וילנאי, ירכז את הטיפול בנושא.
אהוד ברק: צה"ל בהנהגתו של הרמטכ"ל פועל ליישום הלקחים בכל התחומים, ביניהם הנושא של העורף, בצורה רחבה ומעמיקה מאוד, בפעולה שהחלה עוד טרם כניסתי לתפקיד, בתקופת כהונתו של השר עמיר פרץ.
אהוד ברק: אני מבקש, שהפעילות הזו תוצג על ידי צה"ל.
אהוד ברק: הדיון וכל מה שהוצג פה היום מחזק את ידי אלה שתומכים בחשיבותה של ביקורת.
זבולון אורלב: דברים קצרים ולעניין.
גבי אשכנזי: צה"ל ופיקוד העורף בתוכו, הוא גוף מבוקר, וככזה אנו מקבלים את דוח המבקר, כמו גם תחקירים בוועדות אחרות שבדקו את צה"ל ופיקוד העורף.
גבי אשכנזי: בכל הנושאים שעניינם צה"ל, אנחנו פועלים כבר הרבה זמן ליישם אותם.
גבי אשכנזי: אני חושב, שטוב עשה המבקר שפרסם את הדברים במהלך הביקורת, על מנת לאפשר לעבוד על מה שצריך.
גבי אשכנזי: מאחר והאיום על העורף בעתיד הנראה לעיין, כצופה פני העתיד, יש חשיבות רבה שנעשה את הדברים בדרך ובמהירות גדולה.
גבי אשכנזי: חשוב לומר, שהמענה לטיפול בעורף איננו נח.
גבי אשכנזי: לצד הייעוד המקורי של הצלת חיים באירועים רבי נפגעים, בכל מקום בו רשות מקומית מבקשת לטפל באוכלוסייה אנחנו נסייע.
גבי אשכנזי: בכל מה שקשור לעניין של פיקוד ושליטה, עלתה כאן שאלה של אחדות.
גבי אשכנזי: לפי מיטב הבנתי, פיקוד העורף מקבל אחריות על העורף וכל הרשויות מתאחדות יחד.
גבי אשכנזי: אין בזה הסרת אחריות, כי כל גוף ותפקידו הוא, בין אם זה מגן דוד אדום, כיבוי אש או משטרת ישראל.
גבי אשכנזי: זו עמדתי.
גבי אשכנזי: לפי הבנתי, ברגע שיהיה איום בסדר גודל שחווינו בשנה שעברה, נכון יהיה להכריז על מצב חירום, שמחייב לגייס את כלל כוחות העורף על מנת לתת מענה.
גבי אשכנזי: זו תהיה המלצתי גם בפני הדרג המדיני.
גבי אשכנזי: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאלוף פיקוד העורף.
זבולון אורלב: אני שמח לשמוע, שהגישה שלך היא גישה מרחיבה, וכך גם גישתו של שר הביטחון.
זבולון אורלב: הוועדה חושבת שזו הגישה הנכונה.
זבולון אורלב: התברר שפיקוד העורף עבר שינוי מאוד יסודי מאז ימי הג"ה.
זבולון אורלב: אז היו 300,000 מגויסים.
זבולון אורלב: כלומר, הוא לא רק שעבר דיאטה אלא עבר אנורקסיה.
זבולון אורלב: היום כדי להפעיל כוחות הוא צריך לקבל כוחות מחוץ למסגרת שלו.
זבולון אורלב: אין לו הרבה כוחות סדירים וכוחות מילואים.
זבולון אורלב: הוצגו בפנינו נתונים עתידיים לגבי הסד"כ שיעזור לאוכלוסייה, והתברר שזה רחוק כרחוק מזרח ממערב ממה שאפשר.
זבולון אורלב: שאלתי היא, האם בדרג הבכיר ביותר נתנה הדעה להבין, שפלוגה אחת לא יכולה לסייע לעיר כמו צפת בעת חירום, וזאת בהנחה שלמערכות האזרחיות יש את החולשות הידועות שלהן.
זבולון אורלב: האם מוכנים לתת את הדעת כדי להחזיר את הגלגל חזרה?
מתן וילנאי: בביקור ביום ראשון האחרון הנושא הזה הוצג על ידי האלוף, שאמר שהוא בוחן את זה מחדש.
זבולון אורלב: אבל זה לא תלוי בו.
מתן וילנאי: אבל הרמטכ"ל נתן הנחיות ברורות בעניין הזה.
מתן וילנאי: זה כיוון חשיבה, שאני לא יודע מה תהיה התוצאה שלו.
אהוד ברק: אני אהבתי את ארגון הג"ה, משום שהוא היה מחובר בעבותות ישירים בלתי אמצעיים אל האוכלוסייה במקום, הוא היה בתוכה וחי איתה בימי שגרה.
אהוד ברק: כולם יודעים מי הם אלה שאליהם צריך לשאת עיניים בשעת חירום.
אהוד ברק: הקשר הבלתי אמצעי הזה הוא מקור של כוח עמידה קולקטיבי בזמן חירום.
אהוד ברק: אני הנחתי לבחון את העניין, ואנחנו אכן בוחנים אותו בכובד ראש.
זבולון אורלב: אני אאפשר לאלוף פיקוד להציג את המצגת, למרות שחלק מחברי הוועדה ראו אותה.
עתניאל שנלר: הוועדה היתה בביקור לפני 48 שעות, וראינו את הכל.
עתניאל שנלר: זה לא הגון כלפי הוועדה.
זבולון אורלב: אנחנו לא הולכים להציג כאן מצגת של שעתיים.
זבולון אורלב: מדובר על הצגה של 10 דקות.
זבולון אורלב: אני מציע, שהדברים שיוצגו על ידי פיקוד העורף יישמעו אחרי דברם של חברי הכנסת, כדי שנוכל להתייחס גם להערות שלהם.
אריה אלדד: הייתי במלחמה הזו כמו כולם, ואני יודע כמה רע זה היה.
אריה אלדד: אחר כך שמעתי פה, כמה הכל היה בסדר.
אריה אלדד: לא הבנתי, אם הכל כל כך טוב למה היה כל כך רע.
אריה אלדד: לא הבנתי מדברי שר הביטחון, איפה היו הכשלים שלו במהלך הזה.
אריה אלדד: אם הוא אומר:
אריה אלדד: אני אחראי על שתי המערכות העיקריות: פיקוד העורף ומל"ח, אז איפה לא היה בסדר במלחמה?
אריה אלדד: אם הוא אומר שהוא בסדר וזה שמעלי לא היה בסדר או זה שמתחתי לא היה בסדר, מה יגרום לנו בפעם הבאה לתפקד טוב יותר?
אריה אלדד: לאור דברי שר הביטחון הקודם, אני חי תחת הרושם, שאם חס וחלילה מחר בדרום פורץ אירוע דומה, המצב יהיה בדיוק אותו דבר.
אריה אלדד: אם אין הכרה אמיתית מצד פיקוד העורף שהוא נכשל במלחמה, או מצד משרד הביטחון שהוא נכשל במלחמה אלא יש העברת האחריות מצד לצד, אז לא נתפקד יותר טוב במלחמה הבאה.
אריה אלדד: התלקחות בדרום צפויה, והקטיושה שנורתה לפני יומיים היא הסנונית שמבשרת, שאנחנו נמצאים בדרום בדיוק באותו מצב שהיינו בצפון.
אריה אלדד: אין יותר מקלטים בדרום ממה שהיה בצפון.
אריה אלדד: המקלוט עדיין בבעיה, והחולשה של הרשויות המקומיות היא עדיין בעיה.
אריה אלדד: אני מבקש לשמוע משר הביטחון הנוכחי ומהרמטכ"ל הנוכחי, איך אנו נתפקד בפעם הבאה שונה לגמרי.
זבולון אורלב: זה יוצג במצגת של פיקוד העורף.
עתניאל שנלר: אני חושב, שהדיון הוא על שיפור החשיבה, איך לעשות את זה יותר טוב, איך לחשוב טוב יותר עם הראש, ולא לכרות את הראש.
עתניאל שנלר: זה לא הדיון, וזה לא צריך להיות הדיון.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשבח מאוד את עבודת המבקר.
עתניאל שנלר: לאורך שבועות רבים אנחנו עובדים על הדוח הזה.
עתניאל שנלר: אני חושב, שהוא הניע מהלך לאומי מאוד חשוב, ועל כך ראוי לבקר את המבקר.
עתניאל שנלר: השבוע עברנו חוויה מאוד חיובית וטובה, כאשר ישבנו בפיקוד העורף ודנו לעומק בשאלה, מה קרה מאז המלחמה ועד היום ולאן זה הולך.
עתניאל שנלר: זה דיון שהתנהל בראשות יו"ר הוועדה, סגן שר הביטחון ונציגים בכירים מאוד של מבקר המדינה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לומר, שאזרחי ישראל צריכים לדעת שלצד הביקורת המערכת למדה ונראית הרבה יותר טובה.
עתניאל שנלר: אני אומר את זה גם בהיותי חבר ועדת חוץ וביטחון.
עתניאל שנלר: זה דבר אחר לגמרי ממה שהיה לפני כן, ועל כך צריך להגיד תודה.
עתניאל שנלר: בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון, תוך כדי המלחמה, בראשותו של חה"כ עמי איילון, שתפקידו החדש חשוב מאוד, אנחנו המלצנו שסוגיית העורף לא תהיה במשרד הביטחון.
עתניאל שנלר: סברנו, שהמערכה המודרנית מעמידה שתי חזיתות מאוד כבדות, שכל אחת מהן דורשת תשומת לב מלאה.
עתניאל שנלר: הממשלה לא קיבלה את ההמלצה שלנו, ואנו צריכים לעשות הכל כדי להטמיע את הדברים גם במבנה עליו החליטה הממשלה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשאול כמה שאלות.
עתניאל שנלר: מהם יחסי הגומלין בין מרכז ניהול לאומי, לבין אותה רשות החירום הלאומית, אותו מרכז שצריך לתכלל את הדברים לפי דוח שחק, אותו מרכז שהוא מרכז למידע ולא מנהל שום דבר.
עתניאל שנלר: היחסים האלה מאוד חשובים להבהרה, כי זה חלק מהתקלה הבאה.
עתניאל שנלר: אני מעלה את זה לדיון ולשאלה.
עתניאל שנלר: אולי אפילו צריך לשנות את השם לתמ"ג - תמונת מצב לאומית, כך שההגדרה תבהיר גם את התפקיד.
עתניאל שנלר: אם זה גוף של תמונת מצב לאומי ולא מנהל, זה אחרת.
עתניאל שנלר: השאלה השנייה, היא מי בסופו של יום אחראי למצב בשטח.