GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מתן וילנאי: לפי חוק הג"א בפירוש הפשוט שלו, וזה לא דבר פשוט, קל עכשיו לתקוף את ג'רי, אין דבר קל מזה, זה הכי פשוט ואני יודע את זה היטב ואין שום סיבה שאני אגן עליו, לא הייתי שם, אבל אני סתם כאזרח המדינה אומר לכם שחוק הג"א אומר שברגיעה משטרת ישראל מנהלת את הכול והיא עושה את זה לדעתי מצוין, עם ניצבים, עם תתי-ניצבים, עם ניצבי-משנה, מערכת ענקית, ובמלחמה, כאשר הכול מתחיל להיות מבולגן, מופיע איזה אלוף-משנה, לא מהליגה הלאומית, לא מח"ט צנחנים, והוא מתחיל לתת להם פקודות.
מתן וילנאי: זה נראה לכם הגיוני, נכון?
מתן וילנאי: אני חושב שלא.
זבולון אורלב: הממשלה החליטה להקים את רח"ל, רשות חירום לאומי שמשמעותה שפיקוד העורף ינהל את העניין ולא משטרת ישראל.
מתן וילנאי: היא החליטה באפריל 2007 .
מתן וילנאי: אם אני זוכר נכון, המלחמה הייתה ביולי 2006.
מתן וילנאי: לכן יש פה בעיות עמוקות והמבקר העיר בצדק על הנורמטיביות של הטיפול בעורף.
מתן וילנאי: בצדק הוא העיר את זה.
מתן וילנאי: דרך אגב, אני ציפיתי, ואמרתי את זה גם ליושב-ראש הוועדה, שבישיבה הזאת תהיה משטרת ישראל לא כי עסקו בדיון כזה או אחר אלא כל עיסוק בעורף, משטרת ישראל הוא חלק ממנו.
זבולון אורלב: אתמול היה לנו דיון עם משרד הפנים על העורף והוא אמר שזה לא הוא.
זבולון אורלב: עכשיו בין כה הכול עבר לרשות החירום הלאומית.
זבולון אורלב: אנחנו יושבים אתך ואתה אומר שזאת המשטרה.
מתן וילנאי: לכן אני מדבר ותנו לי.
מתן וילנאי: גיוס מילואים זאת החלטה של ממשלת ישראל והאלופים מבקשים.
מתן וילנאי: אין מצב ששר מבקש מהאלוף אלא המצב הוא הפוך לחלוטין.
מתן וילנאי: צריך להורות על גיוס מילואים, לשאול למחרת מה בוצע, אף פעם זה לא מאה אחוזים, לעתים זה 101 אחוזים, לעתים זה 99 אחוזים וכל זה צריך היה לקרות וזה לא קרה.
מתן וילנאי: האחרון שאפשר לבוא אליו בטענות זה אל פיקוד העורף שהוא זה שעושה את העבודה.
מתן וילנאי: הדבר הנושא הוא החלטת הממשלה.
מתן וילנאי: החלטת הממשלה 1577 מה-15 באפריל שנה זו ובדוח המבקר כחוט השני עובר העניין של חוסר גוף מתכלל שמזה נכווה כל מי שעסק בעורף במלחמה הקודמת, כולל אלוף פיקוד העורף, כולל משטרת ישראל וקב"ה שיושב אתנו, מגן דוד אדום והרשויות המקומיות.
מתן וילנאי: רח"ל נותן פתח למשהו אחר.
מתן וילנאי: זה פשוט?
מתן וילנאי: אני כבר עשיתי על זה שלושה דיונים והאמינו לי שאני יודע לנהל דיון ואני גם מבין איך לסכם דיון.
מתן וילנאי: שלושה דיונים, לא ירו קטיושה אחת בדיונים האלה ולא היה שום לחץ של חירום, ועוד לא הגענו לפתרון אבל אני מניח שתוך 10 ימים נגיע גם לפתרון.
מתן וילנאי: אתם דורשים מאלוף פיקוד העורף שנקלע למצב שהצבא בלחימה בחזית אחת, ותשומת הלב של כולם היא לשם ולא עוסקים בשום דבר אחר, אז מה אתם מצפים שהוא יעשה?
מתן וילנאי: אני מקבל את המשפט הכי חשוב שאני קראתי בדוח המבקר.
אבידן בר-סלע: מה זה פיקוד העורף?
מתן וילנאי: אני מצטט את מה שכתוב בדוח שלכם בעמוד 13: "ראוי כי הגופים הממלכתיים המובילים ינקטו גישה מבצעית, ארגונית וערכית מרחיבה של נטילת אחריות" - כל מילה, אני חותם – "ולא גישה מצמצמת שלפיה כל גוף פועל אך ורק לפי אחריותו הלכאורית.
מתן וילנאי: זה המבחן החשוב של המנהיגות והמצביאות".
מתן וילנאי: כל מילה כאן, אני חותם עליה.
מתן וילנאי: ולכן במצבים האלה לא חושבים על הוועדות של אחרי ולא אומרים שזה מה שכתוב בנייר אלא פועלים בגישה מרחיבה וגישה מרחיבה אצלי זה להסתכל על הנתונים, לראות מי פרוש בשטח, מי יכול לעשות את זה ולתאם את זה אתו ובמקרה הזה זאת משטרת ישראל.
מתן וילנאי: אני לא דורש מהמשטרה כלום מעבר לחובתה, ממש כלום, אלא רק שכל ישר.
מתן וילנאי: רח"ל שאני היום עומד בראשו מגבש את התפיסה ואני צריך למצוא את הפתרון המאוד מורכב לבין האחריות המוחלטת של צה"ל באמצעות פיקוד העורף לבין היכולת המופלאה של משטרת ישראל בכל פינה ובכל מקום.
מתן וילנאי: זה לא דבר פשוט ואני עדיין לא מצאתי לזה את התשובה.
מתן וילנאי: כתב לי עכשיו מכתב השר לביטחון הפנים, על דעת המפכ"ל, שזה מתחיל להיות כיוון של פתרון.
מתן וילנאי: אני שם את הנוסח שלנו.
מתן וילנאי: הטלתי על אנשיי לחבר את זה ביחד וזה יתחבר ביחד ואני מבטיח לכם, מבטיח, שלמלחמה הבאה זה יהיה מאורגן אחרת לחלוטין, יהיה דבר ברור מי אחראי על מה ובאיזו צורה זה מתנהל, וזה אחד השיעורים החשובים שדוח המבקר אכן חשף לנו במקרה הזה.
מתן וילנאי: כפי שהמבקר מציין, אני מתכוון להעביר חוק עורף.
מתן וילנאי: זה לא מקרה שמשנת 1951 נמצא חוק הג"א.
מתן וילנאי: נפגשתי עם אנשים שניסו להעביר חוק עורף לאורך הדורות האחרונים אבל זה לא הצליח להם מאלף ואחד טעמים.
מתן וילנאי: אני מקווה שהפעם באווירה שנוצרה, בלקחים שהופקו, בהבנות העמוקות שדוח המבקר חשף לנו, הדבר הזה יהיה קל יותר והרי בקרב עמי אני יושב, ואם באוגוסט הבא יהיה חוק עורף, אני אהיה איש מאושר.
מתן וילנאי: אני אעשה את הכול כדי שביציאת הכנסת לפגרה הבאה שלה, אנחנו נגיע למצב שיש חוק עורף שיתכלל את כל הגופים שנמצאים בתוך המערך של העורף.
זבולון אורלב: הואיל והזכרת את המשטרה, אני שוב חוזר ואומר שהדיון הראשון שלנו היה עם המשטרה ובו השתתפו גם נציגים של פיקוד העורף.
זבולון אורלב: אני לא זוכר אם האלוף השתתף או ראש המטה השתתף.
זבולון אורלב: בהחלט המשטרה, בשונה מפיקוד העורף, המשטרה כגוף די צוינה לטובה בדוח המבקר מבחינה זאת שהיא בהחלט קיבלה על עצמה אחריות וביצעה.
זבולון אורלב: לכן, אגב, אני שייך לאותם חברי כנסת שהחליטו – נדמה לי שגם עתניאל שנלר היה בקבוצה של ועדת משנה של חוץ וביטחון – שהגוף המתכלל את העורף בעת חירום צריך להיות במשרד לביטחון פנים ולא במשרד הביטחון, אבל על כך נקיים דיון גם עם שר הביטחון וגם עם ראש-הממשלה.
יצחק גרשון: אדוני היושב-ראש, כבוד מבקר המדינה, סגני שר הביטחון הנוכחי והקודם, חברי הכנסת, חברי הוועדה, מכובדיי.
יצחק גרשון: הביקורת החלה את דרכה בפיקוד העורף.
יצחק גרשון: במפגש מקדים בין שלוש שעות הצגתי לאלוף מנדי אור וצוותו את היערכות הפיקוד ופעילות הפיקוד במהלך המלחמה תוך שאני מציין באופן ברור ונטול פניות את הליקויים בהקשר לעורף בכלל ולפיקוד העורף בפרט.
יצחק גרשון: האלוף מנדי קם לאחר שלוש שעות ואמר את הדברים הבאים: מעולם לא אמרתי למבוקר בשלב כזה את דעתי, אבל אין ספק שהפעילות שלך לפני המלחמה והפעילות שהוביל הפיקוד תוך כדי המלחמה היא מרשימה ביותר.
יצחק גרשון: הייתי רוצה שתציג אותה גם מול המבקר.
יצחק גרשון: כך עשיתי ודאגתי אל מול כבוד מבקר המדינה להדגיש את מצבו הכולל של העורף במטרה להביא באמת ובתמים לשיפור ההתייחסות לנושא העורף ברמה הלאומית על כל מרכיביה.
יצחק גרשון: אקדים ואומר שאת מצבו של העורף חזיתי עוד לפני המלחמה ודאגתי להביא עובדה זו בפני גורמים שונים במערכת הלאומית הישראלית וברשותך, אני רוצה להרחיב על זה.
יצחק גרשון: בראש ובראשונה, מרגע שנכתב הדוח ויצא ממשרד המוסד לביקורת המדינה, הוא מחייב אותי באופן מלא.
יצחק גרשון: הפיקוד היום נמצא במקום אחר והעדות לכך היא החוברת הזאת שניתן יהיה להציג לך אותה בפירוט בזמן ביקורך בפיקוד העורף ותוכל גם לקבל אותה, על הממצאים שעלו בדוח המבקר, על הממצאים שעלו בדוח פיקוד העורף על עצמו, בתוך תחקיר פיקודי וצה"לי, שהדברים די חופפים אחד את השני, ורמת הטיפול בהם.
יצחק גרשון: הפיקוד היום נמצא במקום אחר.
יצחק גרשון: יחד עם זאת, יש לי, השגות כבדות לגבי הפרשנות והמסקנות של כבוד מבקר המדינה ומוסד מבקר המדינה.
יצחק גרשון: מי שרוצה דוגמא מאלפת שלצערי נקרתה בדרכי אתמול, למה הפרשנות של כבוד המבקר וצוותו מוטעית מיסודה, שילך לבקר בשדרות.
יצחק גרשון: אנחנו, ביום הראשון ללימודים, פרסנו – אינני רוצה לומר את המספר כי אינני יודע במדויק, כי פרסנו יחד עם פיקוד דרום – כמות אדירה של חיילים בסדיר, לא במילואים.
קריאה: בעיקר חיילות.
יצחק גרשון: חיילים וחיילות.
יצחק גרשון: פרסנו בגנים, פרסנו בבתי הספר, פרסנו בטרמפיאדות, פרסנו במוקדים מרכזיים בתוך העיר וביום הראשון זכינו למחמאות רבות.
יצחק גרשון: אתמול אחרי המטח שהרעיד את העיר, שבעה קסאמים, שניים יותר מדויקים אמנם אל שטחים פתוחים, הגעתי לשדרות וחטפתי ביקורת קשה ביותר, מלים קשות ביותר.
יצחק גרשון: כמובן שלא לקחתי את זה באופן אישי, אני נציג המדינה, אני עושה את הכי טוב שאני יודע עם מה שיש לי.
יצחק גרשון: מה שאני רוצה לומר לכם הוא שהמענה לא קיים בעורף אלא בניצחון ובהכרעה בחזית.
זבולון אורלב: החיילים שפרסת ביום הראשון ללימודים, אלה חיילים שמיועדים לעזור לאוכלוסייה?
זבולון אורלב: מה הם עושים במשך כל השנה?
יצחק גרשון: תודה על השאלה.
יצחק גרשון: אני לקחתי את בית הספר הפיקודי, השבתתי את כל הקורסים וההכשרות, והעברתי את כל המדריכים ואת כל המדריכות של האוכלוסייה, שאמורות להדריך בבתי הספר בכל רחבי הארץ, כולל בצפון, במצב של כוננות קשה בצפון, לקחתי את כל החבר'ה האלה והבאתי אותם לעיר שדרות ופרסתי אותם שם.
זבולון אורלב: איפה כל אלה היו במלחמת לבנון?
זבולון אורלב: איפה הקורסים האלה היו במלחמת לבנון השנייה?
יצחק גרשון: כולם היו בשטח ואני תכף אסביר את זה.
יצחק גרשון: מה שאני רוצה להסביר שזאת לא הנקודה.
יצחק גרשון: הנקודה היא שאתה יכול להיות פרוס עם עשרות אלפי חיילים בעורף, אבל אם העורף מתערער אצלו הביטחון כתוצאה מהתקפה עליו, זה לא משנה, אתה יכול להיות שם, לנגן להם עם גיטרות וכינורות במקלטים, זה לא מה שמבטיח את כושר העמידה של ישראל במלחמה.
יצחק גרשון: העניין הוא המענה בחזית.
יצחק גרשון: בשבועיים הראשונים לא הייתה בעיה.
יצחק גרשון: בשבועיים אחרי כן התחילה להיות בעיה, אבל אני רוצה לדבר על זה.
יצחק גרשון: זאת דוגמה מאלפת לזה שאנחנו פרוסים.
זבולון אורלב: אני חולק על ההנחה שלך.
זבולון אורלב: יש לי מחלוקת גדולה אתך.
יצחק גרשון: אני רוצה להסביר לך אדוני היושב-ראש למה אני מתכוון.
יצחק גרשון: אני אגיע לזה דרך הנקודות שעלו.
יצחק גרשון: מדוע העורף הישראלי נראה כך.
יצחק גרשון: ברשותכם, אני רוצה לדבר על זה בכמה מלים.
יצחק גרשון: ההתייחסות לעורף בעשורים הראשונים לקיומה של המדינה הייתה מאוד רצינית, פועל יוצא של לקחי מלחמת העולם השנייה והחיים בצילו של איום קיומי ממשי.
יצחק גרשון: ככל שעבר הזמן וישראל הוכיחה שהיא כוח בלתי מנוצח והסכנה הקיומית חלפה, התפתחה תרבות שמבוססת על ערכים.
אבשלום וילן: חלק מלקחי מלחמת השחרור.
אבשלום וילן: במלחמת השחרור נהרגו 6,000 אנשים ביניהם גם חלקים לא קטנים שנהרסו באוכלוסייה, גם בירושלים וגם במקומות אחרים.
מתן וילנאי: שליש נהרגו.
יצחק גרשון: אתה רק תומך במה שאני אומר.
יצחק גרשון: התפתחה תרבות שמבוססת על זה שאנחנו כוח בלתי מנוצח, של העברת המלחמה מהר ככל האפשר לשטחו של היריב וניסיון לקצר אותה ככל שניתן.
יצחק גרשון: ההסתכלות על ההגנה בכלל ועל ההתגוננות הפסיבית בפרט נתפסה כנקודת חולשה, מרכיב שבסדר העדיפויות הלאומי צריך להיות בסוף הרשימה, אם בכלל.
יצחק גרשון: לעומת זאת, מנגד, האויבים שלנו חתרו לגיבוש תפיסה שמייתרת את העוצמה וההיערכות של מדינת ישראל בחזית, תפיסה שמבוססת על מרכיב א-סימטרי שבא לידי ביטוח באמצעות לחימת גרילה וטרור שראינו בשש השנים האחרונות לצערי ובכלל זה הצטיידות בעשרות אלפי רקטות וטילים שיכוונו אל מה שנראה בעיניהם החוליה החלשה בכושר העמידה.
יצחק גרשון: מדינת ישראל השקיעה, בצדק, מאז הקמתה, תקציבי עתק להבטחת הכושר ההתקפי שלה.
יצחק גרשון: מצד שני, היא לא נערכה באופן הולם להתמודד עם השינוי במרכיבי האיום על העורף לאורך שנים והיא תקצבה את התחום לאורך 15 השנים האחרונות – אמר את זה גם מוסד מבקר המדינה – באופן שלא אפשר להיערך כראוי להתמודד אתו.
יצחק גרשון: עם כניסתי לתפקיד בינואר 2005 הקמתי צוות ללימוד ובחינה של מצב העורף למרות שאני אחראי על פיקוד העורף ולא על כל העורף – ויש לי השגה לגבי הפרשנות – ומצאתי שהגוף שאני עומד בראשו, קודם כל הגוף שאני עומד בראשו, אינו מאורגן כהלכה ואינו מקצועי דיו כדי לספק מענה הולם לאתגרים אתם הוא נדרש להתמודד.
יצחק גרשון: התפיסה במטכ"ל הייתה שהנושא הזה כמעט מאחורינו.
יצחק גרשון: אחרי המלחמה בעיראק ב-2003, מלחמת המפרץ השנייה, צפו ועלו מחשבות באשר לנחיצותו של הפיקוד.
יצחק גרשון: ענפים שלמים נסגרו, רמת קציני המטה ירדה לסגני-אלופים ועוד.
יצחק גרשון: אבל יותר מזה, מצאתי שגם ברמה הלאומית ישנו אי סדר מוחלט, לא קיימת תפיסה סדורה ומערכת היחסים בין גופים רבים ושונים השייכים למשרדים ממשלתיים שונים מבוססת על החלטות ממשלה, תקנות וחוקים, שלא רק שלא הסדירו את אופן ההיערכות והמענה, אלא חמור מזה, פגעו גם ברמת ההיערכות וגם ברמת המענה.
יצחק גרשון: את כל הדברים האלה מסרתי למבקר המדינה בתחילת הביקורת שלו.
יצחק גרשון: אגב, כשאני עבדתי ועשיתי את העבודה המקיפה על העורף במהלך שנת 2005, עת נכנסתי לתוכנית עבודה שגובשה על ידי קודמי ואושרה על ידי הרמטכ"ל ושר הביטחון, כך שהייתי חייב לקיים אותה כפי שהיא, התחלתי להוביל שינוי משמעותי בהקשר ללקחים האלה בתוכנית העבודה הראשונה שגיבשתי בינואר 2006 ולצערי המלחמה תפסה אותי חצי שנה אחרי כן.
יצחק גרשון: מרבית הלקחים שעלו תוך כדי המלחמה, התחלנו לעבוד עליהם.
יצחק גרשון: לא היינו ברמה מספקת לצערי ואני אדגיש אותם בהמשך.
יצחק גרשון: מה ששמתי לב הוא שברמה הלאומית לא קיים אפילו גורם אחד שאחראי לעבודת המחשב, לניתוח איום הייחוס על העורף שיהווה את הרפרנס המתאים להיערכות הלאומית הכוללת, לבניין הכוח ולהפעלת הכוח.
יצחק גרשון: אני רוצה לתת לכם דוגמה.
יצחק גרשון: אתמול במהלך נסיעתי שמעתי נציג של מבקר המדינה במהלך דיון שהתקיים כאן אתמול אומר לשר הפנים: רגע, אבל אפילו אין היום למערך הכבאות מנוף לחילוץ מגובה.
יצחק גרשון: אני מסרתי את הנתון הזה לדוח מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אין מנוף מעל ל-16 קומות.
יצחק גרשון: אין מנוף מעל ל-16 קומות.
קריאה: אין מנוף מעל ל-13 קומות.
זבולון אורלב: עכשיו הדאגת את כל היושבים בקומה 13.
יצחק גרשון: אומר לך מדוע אני מציין את העובדה הזאת.
יצחק גרשון: לא היה לפני המלחמה אף לא גורם אחד שהייתה לו אחריות כוללת לבניין הכוח ולהפעלת הכוח על כל המרכיבים שלו.
יצחק גרשון: דוגמה לעניין הזה, ויושב כאן נציב הכבאות.
יצחק גרשון: הגעתי לבקר כאלוף טרי שרוצה לעשות שינויים בגישה מרחיבה ולא בגישה מצמצמת – כך למדתי בצנחנים – בתחנת כיבוי בראשון לציון שאמרו לי ששם זאת דוגמה טובה ושם העלו בפניי את בעיית המנוף.
יצחק גרשון: שאלתי כמה עולה מנוף כזה ואמרו לי שהוא עולה 7 מיליון שקלים.
יצחק גרשון: נא להוציא 7 מיליון שקלים מתקציב פיקוד העורף כי זה דבר שישרת אותנו גם במלחמה.
יצחק גרשון: קיבלתי הוראה מהחשב של משרד הביטחון ומהיועץ המשפטי שאסור לי לקנות את המנוף הזה כי זאת אחריות שלהם לקנות את המנוף הזה.
יצחק גרשון: לא שאני מטיל את האחריות חלילה כי מדובר באנשים טובים מאוד אבל אני רוצה לומר שלא הייתה יד מכוונת בעורף.
יצחק גרשון: קראתי שנה לפני המלחמה לכל גורם אפשרי והעליתי את הבעיה הזאת, אלא מה, זה כמו שהיום אבוא אליך ואומר לך להכין את ביתך לרעידת אדמה.
יצחק גרשון: אתה תסתכל עלי כהוזה.
יצחק גרשון: אותו דבר הסתכלו על האפשרות של תקיפת העורף במלחמה, כפי שחווינו בקיץ האחרון.
יצחק גרשון: לכן לא הייתה התייחסות רצינית לעניין הזה.
יצחק גרשון: ההחלטה להקים רח"ל, ההמלצה להקים רשות לאומית לחירום שתתכלל את עבודת המטה ברמה הלאומית הייתה שלי, של אלוף פיקוד העורף כתוצאה מעבודה יסודית שנעשתה בפיקוד העורף.
שמואל גולן: כל תרחישי האיום התייחסו למתקפה על העורף.
יצחק גרשון: סליחה, אדוני המנכ"ל, אני לא הפרעתי לך.
יצחק גרשון: לא ראיתי שבדוחות מבקר המדינה לפני המלחמה ולא אחרי המלחמה, היה את הנתון הזה.
יצחק גרשון: אמרתי לך את זה גם בפעם הקודמת אדוני היושב-ראש, אני לא עוד אזרח, אני אלוף בצבא הגנה לישראל ומשרת את המדינה 31 שנים, איכפת לי ממדינת ישראל, היא לא מפעל פרטי של איש, אני חרד לגורלה ולכן אני אומר את דעתי.
יצחק גרשון: אם אחרי כן תעירו לי על זה, אקבל את ההערה.
זבולון אורלב: תתפלא, אף על פי שאני סמל בצה"ל ולא אלוף, גם אני דואג למדינה וגם איכפת לי.
זבולון אורלב: זה לא נחלת אלופים אלא גם נחלת סמלים.
יצחק גרשון: אני רוצה לומר שבדוחות מבקר המדינה שלפני המלחמה לא נמצא הנתון הזה.
יצחק גרשון: זאת הייתה המלצה שלנו ואני שמח שבימים אלה הרשות הזאת קמה.
שמואל גולן: האמירה הזאת היא לא נכונה כי עם פינוי לבנון יצא דוח מפורט מה אתם צריכים לעשות ולא בטוח שעשיתם.
יצחק גרשון: דיברתי על הרמה הלאומית.
זבולון אורלב: אנחנו לא נמצאים בוועדת חקירה ממלכתית.
זבולון אורלב: חשוב לנו לשמוע וזה בסדר גמור.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זה עוד יכול להיות.
זבולון אורלב: נכון, זה בהחלט יכול להיות ואמרתי את זה לאורך כל הדרך.
זבולון אורלב: מה שמעניין את הוועדה, והדגשתי את זה גם בפתיחת הישיבה, הואיל ואמרת שאתה כאלוף בצה"ל, לא חשוב מה דעתך לגבי דוח מבקר המדינה, העובדה שקיים דוח, היא תוכנית העבודה שלך והיא מחייבת אותך, אז מכאן ואילך, אם אפשר, להתרכז בתיקון אותו עושה הפיקוד.
זבולון אורלב: את יתר הוויכוחים נשמור למקום אחר.
יצחק גרשון: אני מודה לך על זה.
יצחק גרשון: היות ונמצא שאין גוף אחד שמתכלל את כל סוגיית בניין הכוח והפעלת הכוח על כל מרכיביה, כי יש דברים שאנחנו בהחלט אחראים עליהם, כל גורם עושה את המיטב בחלקת האלוהים שלו ומצפה כמובן שכל יתר הגופים ימלאו את תפקידם.
יצחק גרשון: במצב אליו נקלע העורף הייתה זאת הערובה היחידה לתפקוד מיטבי.
יצחק גרשון: זה הבסיס האיתן, מחויב המציאות כדי להבטיח מענה מיטבי גם מול משברים עתידיים.
יצחק גרשון: אין ולא יכול להיות תחליף לתפקוד מיטבי ורציף בחירום כבשגרה של משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, כאשר רמת ההיערכות לחירום במשק במשך שני עשורים ואפילו יותר הייתה עניין משני ובמקומות מסוימים אפילו לא היוותה עניין בכלל.
יצחק גרשון: לדוגמה, משרד הפנים ביטל במרץ 2004 את האגף לשעת חירום.
יצחק גרשון: אדוני, אני מבין שהיית פעם שר הרווחה, אינני רוצה להביע שום עמדה לגבי העניין הזה, אבל ביקרתי במשרד הרווחה ולפי דעתי זה לא דבר שהוא לא בחלקת האלוהים שלי אבל נתבקשתי, ומצאתי משרד שלא נעשה בו דבר במהלך עשר השנים האחרונות כדי להכין אותו לטפל בהתמודדות עם מצבי חירום.
יצחק גרשון: משרדי ממשלה חדשים כמו תיירות, רווחה, לא עודכנו, לא הפכו לרשויות מל"חיות ולכן אין להתפלא על רמת המוכנות.
יצחק גרשון: אגב, המשרדים האלה אני חושב שעשו את המיטב בתקופת המלחמה, את המיטב שיכלו.
יצחק גרשון: הטלת האחריות למצבו של העורף בתקופת המלחמה על הגורם המסייע, גם לפי נוהל 146 שאמרתי שהוא לא תקף מסיבות כאלה ואחרות – ואם תרצו, אני ארחיב על זה למרות שאני לא חושב שיש מקום – אני מודה, אפילו לא הכרתי אותו לפני המלחמה, בטח לא ממל"ח שלא הציג לי אותו מעולם ולא ביקש ממני שום דבר, גם לא תוך כדי המלחמה, אבל הטלת האחריות למצבו של העורף בתקופת המלחמה על הגורם המסייע, במקום על הגורם שזאת אחריות הליבה שלו, כמו רשות מקומית, משרד ממשלתי, גופים כאלה ואחרים, איננה עומדת במבחן העקרוני המינימלי של אחריות מהי.
יצחק גרשון: המבקר טוען נגדי באופן אישי שלוש טענות.
יצחק גרשון: הראשונה, גישה מצמצמת.
יצחק גרשון: מי קובע מהי גישה מצמצמת?
יצחק גרשון: קצין כזה או אחר במחוז משטרתי?
יצחק גרשון: קצין כזה או אחר, תהיה רמתו אשר תהיה, בנפה צבאית של פיקוד העורף?
זבולון אורלב: המבקר.
זבולון אורלב: הוא קובע.
יצחק גרשון: אני טוען שזאת פרשנות.
יצחק גרשון: אני מבקש להקריא לכם את מכתבו של יושב-ראש מרכז השלטון המקומי מה-10 באוגוסט, וזה עוד טרם הסתיימה המלחמה.
יצחק גרשון: הוא כותב לי כך: "לכבוד אלוף יצחק ג'רי גרשון מפקד פיקוד העורף.
יצחק גרשון: אנו נמצאים כעת בתקופת לחימה כאשר יותר מ-100 רשויות במדינת ישראל מותקפות.
יצחק גרשון: למרות שאנו בעיצומה של המערכה אנו רואים חובה וחשיבות רבה בציון תרומתך לחוסנו של העורף וברצונו לציין ולשבח את תפקודך השקול והנחוש למען תושבי מדינת ישראל.
יצחק גרשון: מתחילת הלחימה ועד כה הנהגת מדיניות המתכללת פעולות לאומיות.
יצחק גרשון: הנך מטפל בכל נושא שעולה, גם אם אינו באחריות פיקוד העורף אלא באחריותם של גורמים אחרים.
יצחק גרשון: הנך דואג לקטנה כלגדולה, מחלוקת מזון, גנרטורים, אמצעי מיגון, קביעת מדיניות מיגון ויישומה תוך מתן הנחיות לראשי הרשויות ותושביהם כיצד לנהוג".
יצחק גרשון: אגב, זה יצא אחרי שהם עשו כנס בתאריך הזה כל ראשי הרשויות וכולם ציינו לטובה את פיקוד העורף ולכן הוא כתב את המכתב הזה.
יצחק גרשון: אני יכול להקריא לכם עוד מכתבים אבל חבל על הזמן ואני לא רוצה לגזול מזמנכם.
יצחק גרשון: מי קובע את זה?
יצחק גרשון: יש ממצאים ויש פרשנויות ולפרשנויות יכולה להיות כמובן הסתכלות אחרת.
יצחק גרשון: החל מהשבת הראשונה - ב-14 או ב-15 בחודש – למלחמה סיירתי ברשויות המקומיות, ערכתי כ-240 ביקורים אישיים ברשויות המקומיות אותן הגדרתי עם תחילת המלחמה קו המוצבים הקדמי של הפיקוד.
יצחק גרשון: בכל מקום אמרתי לאנשיי מהרגע הראשון שאתם תבצעו כל משימה בין אם היא מוגדרת באחריותנו ובין אם לאו.
יצחק גרשון: יש לי גם תיעודים של הרל"ש לפגישות שלי שאני אומר את זה.
יצחק גרשון: אמרתי להם להושיט כל סיוע אפשרי, והכול כדי להבטיח את כושר העמידה של תושבי הצפון.
יצחק גרשון: נפגשתי עם ראשי רשויות והקמתי עבורם מוקד מיוחד.
יצחק גרשון: זה לא היה בפיקוד העורף, זה לא כתוב בתורת לחימה.
יצחק גרשון: הקמתי עבורם מוקד מידע מיוחד שיטפל בכל דרישה שלהם והגדרתי את זה כך: משרוך נעל ועד גנרטור.
יצחק גרשון: כ-3,500 פניות הגיעו למוקד וכולן, עד האחרונה שבהן, טופלה, מרביתן לא נמנו על משימותינו.
יצחק גרשון: העברנו אותן למשרדי הממשלה, וידאנו שמשרדי הממשלה מחזירים טיפול בכל אחת מהמשימות.
יצחק גרשון: בהקשר הזה עבדנו מול רשויות מל"חיות, כמו פס"ח שעשה את עבודתו יוצא מן הכלל, מול משרדי ממשלה ומול רשויות מקומיות.
יצחק גרשון: בכל מפגש שהיה לי עם ראש רשות שאלתי כיצד אוכל לעזור, בכוח אדם, ברכב, באמצעים, ודאגתי להצבתם מרגע הדרישה.
יצחק גרשון: אני רוצה לומר לחבר הכנסת וילן שמכיר קצת את הצבא, ויש פה גם גנרלים נוספים, מה ההבדל בין מסייע למסתייע.
יצחק גרשון: המסייע יושב מאחור, והמסתייע, יש 240 רשויות, אתה מביא סיוע ככל שהגוף דורש ממך את הסיוע הזה.
יצחק גרשון: אם מל"ח היה דורש ממני סיוע, הייתי נותן לו סיוע.
יצחק גרשון: אתן לכם דוגמה.
יצחק גרשון: משרד הקליטה ביקש ממני לפנות את משרד הקליטה בצפת – ביצענו את זה.
יצחק גרשון: משרד הבריאות ביקש ממני לפנות, אחרי ימים, את בית החולים מזרע – ביצענו את זה.
יצחק גרשון: הוא ביקש ממני בשעה 4:00, המנכ"ל התקשר אלי, ולמחרת בבוקר אוטובוסים של פיקוד העורף עמדו שם ופינינו את בית החולים מזרע.
יצחק גרשון: לא הייתה כאן גישה מצמצמת.
יצחק גרשון: הייתה כאן גישה מאוד מרחיבה ולא רק בהקשר של אם זאת משימתנו או לא משימתנו אלא שאמר את זה כאן סגן השר, לפני מלחמת המפרץ הראשונה, הג"א עמד על 180 אלף חיילים שמשימתם העיקרית הייתה להתפרס ברחובות של הערים ולתת סיוע ברמה הפרטנית.
יצחק גרשון: מרגע שהקימו את פיקוד העורף, הפכו אותו לגוף צבאי, נשארו לו משימות הג"א – ודרך אגב, בחוק לא כתוב שום דבר על סיוע אזרחי אלא יש סעיף כללי מתוך י"א סעיפים - ופיקוד העורף, ברגע שהוקם, התבסס על יחידות חילוץ והצלה ייעודיות או כמו שראינו אותו פועל באסון ורסאיי או אל מול איום בלתי קונבנציונאלי או יחידות ייעודיות לסייע לבתי החולים.
יצחק גרשון: הכוחות האלה לא נבנו כדי לחלק מזון או לעשות דברים אחרים.
יצחק גרשון: אגב, הפעלנו אותם לדברים האלה.
יצחק גרשון: אני קיבלתי ביקורת מאנשים שלי על זה שגייסתי אותם לחלוקת מזון לא כי זה לא חשוב אלא גייסתי איש מילואים מטבריה שמשפחתו יושבת במקלט והוא לא צריך לבוא לכאן לחילוץ והצלה וגייסתי אותו למילואים לחלק אוכל בנהריה.
יצחק גרשון: אני לא יכול עכשיו לפרק את היחידות ולומר אתה בטבריה, תישאר שם.
יצחק גרשון: זה לא הג"א של פעם אלא זה פיקוד צבאי.
יצחק גרשון: שר הביטחון וסגן שר הביטחון הנוכחיים ביקשו מאתנו לבחון את הקמת המערך הזה מחדש כדי שניתן יהיה גם לעשות חילוץ ו הצלה וגם לעשות סיוע אזרחי.
יצחק גרשון: זאת גישה נכונה אבל לומר עכשיו שעל גדוד חי"ר שאמור לטפל בכוח שנוחת בצומת גולני, כוח קומנדו, שהוא ילך לחלק אוכל בצפת וכאשר ינחת כוח הקומנדו ויעצור את האוגדה מלעלות לרמת הגולן לא יהיה את זה, זאת כאילו הערה שאני לא מבין על איזה קרקע היא נופלת לצורך העניין ואינני רוצה להעיר על זה יותר.
יצחק גרשון: אנחנו היינו ערים לכל הדרישות של הישובים ואפילו דרישות של ישובים ערביים.
יצחק גרשון: מבקר המדינה – ואני חושב שהאלוף מנדי - אומר שחלק מהרשויות ציינו אותנו לטובה.
יצחק גרשון: אם היינו מגייסים עוד 10,000 חיילים, הכול היה יוצא בסדר.
יצחק גרשון: אני אומר לכם שאין אפשרות להחליף את הרשות המקומית בחירום.
יצחק גרשון: חיילי פיקוד העורף לא יודעים להיות לא שרברבים, לא חשמלאים, לא תברואנים, הם לא יודעים לעשות את זה והם לא צריכים לעשות את זה.
יצחק גרשון: הרשות צריכה לתפקד כמערכת.
יצחק גרשון: עמידתו של העורף היא היכולת של המרכיבים אותו להמשיך ולתפקד גם במצבי חירום.
יצחק גרשון: הדבר השני קשור לאי-קיומן של הנחיות שר הביטחון.
יצחק גרשון: הערה זאת, כדאי לציין, גם לא הופיעה בטיוטת דוח המבקר אלא הפכה לנושא בעקבות איזשהו פולמוס שאני לא רוצה לדבר עליו כרגע.
יצחק גרשון: הדבר הזה עלה על ידי פיקוד העורף כלקח מן המלחמה.
יצחק גרשון: אין ולא היו לי סימני שאלה בהקשר להוראות שר הביטחון.
יצחק גרשון: הן מחייבות אותי, הן חייבו אותי ונהגתי בהן בכבוד רב.
יצחק גרשון: כל שאמרתי הוא אחרי המלחמה.
יצחק גרשון: אחרי המלחמה ולא תוך כדי המלחמה.
יצחק גרשון: בשום מצב לא אמרתי תוך כדי המלחמה שאינני מקיים את הוראתו של השר.
יצחק גרשון: כל מה שאמרתי, אחרי המלחמה, כלקח מן המלחמה, שכאשר יש הערכת מצב של שר ביטחון, אפילו רמטכ"ל, היא חייבת להסתיים בסיכום חד משמעי שהוא ורק הוא מחייב שכן הערכת מצב היא בבחינת סיעור מוחות, נאמרים בה לעתים דברים שסותרים זה את זה.
יצחק גרשון: לחילופין המלצתי שהנחיות שר הביטחון בזמן מלחמה או יוצאו בכתב או יובנו בתוך הפקודה שאגף המבצעים של צה"ל מוציא כי לא כל האלופים יושבים אצל שר הביטחון.
יצחק גרשון: מפקד חיל האוויר לא יושב שם, אלא יוצאת פקודה של אגף מבצעים.
יצחק גרשון: אותו הדבר לגבי פיקוד העורף, או לחילופין שיצא כתוב.
יצחק גרשון: אני במהלך המלחמה לא קיבלתי את סיכומי הערכת המצב של השר.
יצחק גרשון: לו הייתי מקבל, הייתי רואה בהם פקודה מפורשת.
יצחק גרשון: לעומת זאת, כל הנחיה שניתנה לי, בוצעה כרוחה וכלשונה.
יצחק גרשון: ההערה השלישית נוגעת ליחסים עם המשטרה ועם הכוחות האחרים והיא קשורה באמירה שנקראת תפיסת ההפעלה המשולבת שעליה אני גאה, תפיסה שיזמתי אותה לפני המלחמה.
יצחק גרשון: הרעיון שעמד מאחוריה הוא בדיוק לתת מענה למה שהמבקר קבע בדוח שלו אחרי המלחמה שכל הגופים המבצעיים שפועלים במרחב נתון אחד צריכים לפעול כאילו היו כמעט גוף אחד.
יצחק גרשון: התפיסה הזאת מהווה מסגרת הגיונית להפעלת הכוח.
יצחק גרשון: אנחנו ביצענו שני תרגילים על פי התפיסה הזאת לפני המלחמה בהשתתפות של כל הגופים, כאשר הראשון היה באפריל במחוז תל-אביב והשני, כשבועיים לפני המלחמה, באזור הצפון ואני חושב שהתפיסה הזאת וההפעלה של משטרת ישראל כגוף שהוביל את המענה על פי החלטתי, לא על פי החלטתם, זאת לא הייתה יוזמה שלהם, זה היה על פי החלטתי, בתיאום ביני לבין אג"ם משטרת ישראל וביני לבין מפקד המחוז הצפוני לפעול כמו בתרגיל שעשינו לפני שבועיים.
יצחק גרשון: עשינו לפני שבועיים תרגיל, אז עכשיו נחזור חזרה לחוק של 1951?
יצחק גרשון: בעובדה, אומר על זה היום המנכ"ל, בתאריך ה-28 באוגוסט, הוציא המפכ"ל מכתב לכבוד השר אבי דיכטר ואומר שמשטרת ישראל תישא גם בעתיד באחריות משימתית בזירות האירועים הן לתרחישי הייחוס שבתחום אחריותה והן לתחומי התק"ק והרק"ק.
יצחק גרשון: זה אומר שהוא מקבל את תפיסת ההפעלה המשולבת שלי ואין אפשרות אחרת אלא להתבסס עליה כי עד שמתגייס מערך מילואים לפעמים לוקח שבוע-שבועיים.
יצחק גרשון: דרך אגב, בשריקה מזרחית זה לקח הרבה יותר.
יצחק גרשון: מד"א קיבלו מחמאות על זה שהם פעלו יפה, כיבוי אש קיבלו מחמאות על אומץ הלב של הכבאים, המשטרה קיבלה מחמאות, אבל מי שהכין אותם לקראת המלחמה הזאת הייתי אני.
יצחק גרשון: אני תרגלתי אותם, אני קבעתי להם גרף פעולה משותף, הם פעלו על פי הוראותיי ואומר מנכ"ל מד"א: "צר היה לי להיות עד למסכת אי הדיוקים והמידע השגוי שהופצו לאחרונה כנגד פקע"ר.
יצחק גרשון: כפי שהתבטאתי בפניך ובפורומים שונים, פיקוד העורף היווה למד"א דמות אב במהלך המלחמה האחרונה.
יצחק גרשון: אוזניכם הייתה קשבת, הטיתם שכם, שימשתם גוף מנחה אשר הוביל את הרפואה וההצלה באירועי תקיפת העורף.