GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רות דיין מדר: מאחר שאנחנו כאן מדברים על לקחים, מאחר שלמדנו את לקחי הצפון, אנחנו לומדים את לקחי שדרות ואנחנו מבקשים שאכן יתקיים מיגון ביישובי עוטף עזה במעונות עם ילדים בפיגור שכלי.
דוד זילברשלג: לצערי הגדול יש לנו מצב קבוע שמנחם וגשל ואני מדברים אודות המלחמה וברוב המקרים הדיונים האלה גולשים למלחמה שהייתה ולא למלחמה שתהיה.
דוד זילברשלג: רוב הדיונים שהתקיימו, התקיימו בקשר למלחמה שהייתה וגם כאן בדיון הזה אנחנו שוב שבים אחורנית למרות שהדברים האלה נדונו שוב ושוב.
דוד זילברשלג: לצערי הרב יש מסקנה אחת שעולה ומתבקשת מהמלחמה הזאת והיא הוכחה כמקור ואפשרות לפתור את הבעיות שלנו בעתות חירום וזה השילוב בין מגזר ציבורי, מגזר עסקי ומגזר שלישי, כאשר החיבור הזה בדיעבד במלחמה האחרונה צלח, עם כל הכשלים שהיו פה ושם.
דוד זילברשלג: בסופו של עניין, למרות שמקובל לראות את המלחמה הזאת ולומר שהמערכת הציבורית כשלה והמגזר השלישי הוא כוכב הצפון, מתברר שבסופו של עניין מי שניצח כאן זאת הייתה רוח האדם.
דוד זילברשלג: היו עובדים במשרד הרווחה שהיו עובדים מופלאים שעבדו מעבר לשעות ומעבר לכך היו אנשים מהמגזר השלישי שהמטרות שלהם היו מטרות אחרות.
דוד זילברשלג: אי אפשר לומר כאן בחתך כולל שיש כאן מצד אחד כשל ומצד אחד הצלחה.
דוד זילברשלג: קחו את גבי נעמן שדיבר כאן קודם.
דוד זילברשלג: כל יישובי קו העימות, הקו שמורגל לעתות חירום, הוא קו שתפקד באופן מופלא.
דוד זילברשלג: גבי נעמן ביום הראשון למלחמה העביר לי רשימת קשישים מרותקים שקיבלו מזון הביתה באותו יום.
דוד זילברשלג: האיש היה מאורגן.
דוד זילברשלג: אגב, הוא אחד מראשי הרשויות היחידים שגם שילם עבור חלק מהמזון בשותפות עם הג'וינט.
דוד זילברשלג: אי אפשר לכלול את כולם בתוך כל החבילה, אבל בכל ההיערכויות קדימה, והקואליציה שבזמנו הקמתי של ישראל ביחד נמצאת בתיאום מלא עם משרד הרווחה, משרד הרווחה לא קיבל מנדט לטפל בכל רוחב הבעיות שמתעוררות בעת מלחמה ועדיין אין גוף שייקח ויתאם את העניין.
דוד זילברשלג: אני חושב שזה המסר המרכזי אותו אני רוצה להעביר.
דוד זילברשלג: עם פיקוד העורף לא היה לנו שום ממשק קודם ובמלחמה נגענו בו ממש קלות, אבל עכשיו יש תיאום מלא עם פיקוד העורף לגבי עבודה.
דוד זילברשלג: אני כיושב-ראש זק"א בכובע האחר שלי מתואם עכשיו עם פיקוד העורף על גיוס של 10,000 מתנדבים חרדים לעתות חירום יחד עם מרכז השלטון המקומי.
דוד זילברשלג: כלומר, יש הידברות של מסקנות אבל אין שום גורם, וכאן אני רוצה להצביע על הכשל של השלטון.
דוד זילברשלג: המגזר השלישי ערוך להיכנס לעניין הזה, המגזר העסקי – כמו שאמר כאן זאב בילסקי – נכנס, ועל זה תודה לחיזבאללה שהכניס את המגזר העסקי לתרומות בארץ, אבל המגזר הציבורי עדיין לא התעשת והקים גורם אחד מתאם שייקח ויוביל את העניין הזה.
דוד זילברשלג: על זה צריך להניח את האצבע כי כאן לפי דעתי הבשורה של המקרים הרעים שלא יבואו.
ירון סוקולוב: אני יודע שצדיקים מלאכתם נעשית בידי אחרים.
ירון סוקולוב: אנחנו לא שמחים שזאת הייתה התוצאה, אבל אנחנו רוצים ללמוד ולהסתכל קדימה.
ירון סוקולוב: בימים אלה עושים את העריכה הסופית של דוח מנהיגות אזרחית על תפקידו של המגזר השלישי בעתות חירום, ביחסי הגומלין עם השלטון המרכזי ועם השלטון המקומי.
ירון סוקולוב: פרופסור בני גדרון ופרופסור יוסי קטן מלווים את הוועדה.
ירון סוקולוב: ההמלצות המרכזיות שלהם הן לגבי אותם כשלים שהיו.
ירון סוקולוב: התיאום, הביחד שדובר עליו כאן, ללמוד לגבי העתיד.
ירון סוקולוב: הכוחות ישנם.
ירון סוקולוב: אחד ועוד אחד ועוד אחד, המגזר העסקי והמגזר השלישי, יוכלו אז להיות הרבה יותר אפקטיביים.
ירון סוקולוב: לגבי התרומות.
ירון סוקולוב: היו תרומות, תהיינה תמיד תרומות וזקוקים לנושא התרומות.
ירון סוקולוב: המדינה לא יכולה לטפל בכל.
ירון סוקולוב: המדינה צריכה להיות המנצח על התזמורת כדי להגיע להרמוניה.
ירון סוקולוב: וזאת כאשר בתזמורת יושבים גורמים מהמגזר העסקי ומהמגזר השלישי שכוללים מתנדבים, ארגונים ופילנטרופים.
ירון סוקולוב: בלעדיהם אי אפשר להגיע לא בעתות שלום ובטח לא בעתות חירום, ואנחנו לא מדברים רק על מלחמות אלא אנחנו מדברים על עתות חירום.
ירון סוקולוב: את הנייר הזה נגיש לכל הגורמים, אבל יפה שעה קודם וצריך מיד להקים את אותו מטה כך שיהיה חלק מחקיקה ותקנות כאשר המגזר השלישי יושב סטטוטורית בוועדות מל"ח, יושב סטטוטורית בוועדות חירום ובמטות חירום כאלה ואחרות ולא שכאשר קורה המקרה, אז מתחברים אליהם.
חיים פוזנר: הנהלת הג'וינט, ביום השלישי למלחמה פשוט יצאה לשטח לראות מה קורה כי אף אחד לא ידע מה קורה.
חיים פוזנר: אנחנו התאמנו את עצמנו לצרכים כאשר בכוחותינו אנחנו יכולים לעזור ועזרנו.
חיים פוזנר: אני רוצה לומר שהיה תיאום פעולה.
חיים פוזנר: שני לקחים חשובים.
חיים פוזנר: הפעילות הייתה דרך ובאמצעות הרשויות המקומיות ואף פעם לא פעלנו ישירות ואני חושב שכך צריך לעבוד.
חיים פוזנר: גם ארגונים מתנדבים לא יכולים לפעול ישירות מול השטח אלא הם צריכים גורם מתאם והגורם המתאם שהיה, מי יותר ומי פחות, מי חזק ומי חלש, היו הרשויות המקומיות.
חיים פוזנר: בשלב מאוחר יותר הממשלה נכנסה.
חיים פוזנר: אנחנו נערכים מקצועית לקראת דברים שיכולים להיות ובשלב אופרטיבי נרצה לגבש עם משרד הרווחה כדי לבנות תוכנה להחזיק את כל האוכלוסיות זמינות, את האוכלוסיות המיוחדות החלשות, בשעת חירום.
פיני קבלו: בשבוע הבא יתקיים הדיון על השלטון המקומי.
פיני קבלו: גם אני הסתובבתי בשטח ויש ראשי רשויות שתפקדו בצורה יוצאת מן הכלל והיה תפקוד למופת.
פיני קבלו: אני חושב שגם משרד הרווחה, ובל נשכח שלא היה לו שר, המערכת עבדה יחד עם מנהלי הרווחה ואני גאה באותם מנהלי רווחה שהיו בשטח והתמודדו בצורה יוצאת מן הכלל למרות כוח האדם החסר ולמרות זה שיש להם משפחות.
פיני קבלו: היו מקרים שעובדי רווחה הפכו למלצרים וחילקו מזון ועשו זאת למרות שזה לא תפקידם כי תפקידם של העובדים הסוציאליים הוא לעסוק באופן מקצועי.
פיני קבלו: יכול להיות שדברים רבים נאמרו כאן והם נעשו על ידי משרדי הממשלה, אבל עדיין הם לא מחלחלים.
פיני קבלו: גם המגזר השלישי ואותם גופים מתנדבים מקדימים גם היום את המדינה.
פיני קבלו: אני יכול לומר שכל הנושא של המקלט, חלק גדול מהמקלטים בהם נעשה שיפוץ, הוא מתרומות של יהודים וגופים אחרים שנכנסו לנושא והמדינה רק עכשיו עושה את הבדיקות שלה.
פיני קבלו: הנושא של המקלוט עליו אנחנו מדברים, בסופו של דבר הוא טוב לשהייה של שלוש-ארבע שעות אבל לא לשהייה של ימים ולילות והמדינה חייבת להחליט אם היא משנה את המקלוט הקיים.
פיני קבלו: שכחנו שבזמן המלחמה משפחות נכנסו לתוך המכוניות ושהו בהן.
פיני קבלו: בשלטון המקומי ריכזנו מוקד של משפחות שהסתובבו וחיפשו מחסה.
פיני קבלו: אני חושב שמה שעשה ארקדי גאידמק בחוף ניצנים, הייתה פנייה של רשויות מקומיות שביקשו לתת הגנה לאוכלוסיות שלהם.
פיני קבלו: אני מניח שמה שנעשה, בסך הכול זה סייע ותרם תרומה גדולה מאוד לאנשים.
פיני קבלו: חשוב שאם בעתיד יהיה פינוי, צריך להיות מערך מסודר כאשר אפשר היום לדעת כל מוסד ומוסד, אם אלה נכים או אנשים אחרים, לאן מפנים אותם והעניין הזה עדיין לא מוסדר.
יחיאל סופר: לעניין התקנות.
יחיאל סופר: אנחנו הגשנו את המלצתנו למשרד הביטחון בנושא מיגון מוסדות הרווחה וזה נמצא כרגע בעבודת מטה מול הנציבות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות במשרד המשפטים.
יחיאל סופר: אני מקווה שהטיפול הזה יסתיים בתקופה הקרובה.
זבולון אורלב: אין תקופה קרובה.
זבולון אורלב: תן לנו לוח זמנים משוער.
אמיר מלכיאור: אנחנו בשלב ההתייעצות עם נציבות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.
אמיר מלכיאור: הוכנה טיוטה של תקנות, קיבלנו את ההערות שלהם וההערות שלהם היו מאירות עיניים.
אמיר מלכיאור: כתוצאה מכך הייתה החלטה במשרד הביטחון להרחיב ולהכניס עוד גופים.
זבולון אורלב: הכול טוב ויפה, אבל לא תיפטר משאלתי.
זבולון אורלב: אומר לי מנכ"ל משרד מבקר המדינה שעשר שנים זה מתגלגל.
אמיר מלכיאור: לא, ודאי שלא.
אמיר מלכיאור: מדובר על חוק שחוקק ב-2005.
זבולון אורלב: המלחמה הסתיימה לפני 14 חודשים.
זבולון אורלב: מה לוח הזמנים שנתתם?
אמיר מלכיאור: אדוני, אני מניח שבמהלך חודש ספטמבר יכונס הפורום שאמור לייעץ בנושא הזה לשר הביטחון כדי לגבש את הסוגיה.
זבולון אורלב: מתי צפוי להיות הנוסח הסופי?
אמיר מלכיאור: לפיכך אני מעריך שבמהלך חודש אוקטובר התקנות האלה יובאו לפני הוועדה הרלוונטית של הכנסת, ועדת הפנים.
מרינה סולודקין: אני מתנצלת על כך שבחלק מהדיון לא נכחתי.
מרינה סולודקין: בזמן המלחמה קיבלתי אלפי פניות של עולים חדשים שמצבם בזמן המלחמה הוא מאוד קשה.
מרינה סולודקין: גם בזמן המלחמה הייתה לי התכתבות עם לשכת ראש-הממשלה ולפי בקשתי נעשו כמה דברים.
מרינה סולודקין: צריך לדעת שהרבה אנשים נמצאים פחות מחמש שנים בארץ והם לא הבינו מה קורה.
מרינה סולודקין: טוב שבערוץ 9 הופיע דובר צה"ל שהסביר ברוסית מה קורה.
מרינה סולודקין: אמרו שבמדינה המצב לא טוב ואני יכולה לומר לכם שפניתי לפיקוד העורף וראיתי שאין להם מספיק ידיים.
מרינה סולודקין: זאת הייתה טעות גדולה כאשר הם לא גייסו מילואים, ובשטח אנחנו הרגשנו את זה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שחבל שאלוף פיקוד העורף לא עשה כפי שעשה דן חלוץ ולא התפטר.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהוא לא היה מסוגל לראות את המצב כפי שהוא ולהסדיר את עבודת המערכת.
מרינה סולודקין: אני יכולה לומר שבזמן המלחמה ואחריה כתבתי מכתבים רבים למבקר המדינה וקיבלתי תשובות.
מרינה סולודקין: חלוקת המזון הייתה שערורייה כי המזון לא הגיע לשכונות עולים בכמה ערים והמצב בקריית שמונה היה כזה שאנשים היו רעבים.
מרינה סולודקין: השר הרצוג, אתה שלא היית שר, אבל אני חושבת שהיית צריך לומר כאן שבזמן המלחמה, כאשר אין שר רווחה, זאת טעות ולא אומר יותר.
מרינה סולודקין: כתבתי למבקר בנושא הזה שמשרד הקליטה צריך להיות בתמונה בזמן המלחמה כי מצב חירום לעולים קשה פי כמה מאנשים שנולדו כאן ויודעים איך להתנהג.
מרינה סולודקין: אתם צריכים לקחת בחשבון שלעולים אין בני משפחה אליהם הם יכולים להגיע מהצפון לדרום או למרכז.
מרינה סולודקין: לכן ההחלטה לא לפנות את האנשים, הייתה החלטה שגויה.
מרינה סולודקין: אנחנו לא יושבים כאן כדי לדבר על טעויות, אבל אני רוצה לראות את ראש המערכת כשהוא מסוגל לחשוב על עבודה יסודית.
מרינה סולודקין: כתבתי כמה דברים למשרד הביטחון, לסגני השרים המכובדים, ולא נעניתי.
מרינה סולודקין: אני יכולה לומר לכם שמצב המקלטים הוא גרוע מאוד ויש פניות רבות של אזרחים שחושבים שחס וחלילה תהיה מלחמה נוספת ועדיין אין סדר.
מרינה סולודקין: צריך לשפר, לתקן ולחשוב במונחים חדשים.
זבולון אורלב: כהרגלנו בסיום כל ישיבה, גם לאור הדיון ולאור הדיווחים, הוועדה כוועדה מאמצת את דוח המבקר על הממצאים ועל ההמלצות.
זבולון אורלב: הרושם הוא שיש נכונות, יש פתיחות ליישם, אם כי אני מוכרח לומר שהדברים עדיין הם בגדר תוכניות עתידיות.
זבולון אורלב: אין לי טענה לשר הנוכחי שמכהן רק ארבעה-חמישה חודשים, אבל המשרד צריך להיכנס לפעילות נמרצת.
זבולון אורלב: אין לנו כאן לוח זמנים למלחמה חס וחלילה, ולכן ככל שנקדים, הדבר ייטב.
זבולון אורלב: כלומר, דברים קונקרטיים, דברים שכבר הושלמו כמעט שלא היו אלא הדברים נמצאים באיזשהו תהליך, תהליך של פעילות, של תקנות, של היערכויות כאלה ואחרות.
יצחק הרצוג: התקנות לא נוגעות לנו.
יצחק הרצוג: במשרד הרווחה ובביטוח הלאומי יש השלמה משמעותית.
זבולון אורלב: אמרתי שהמכלול הוא מכלול חיובי, גם במשרד הרווחה וגם בביטוח הלאומי.
זבולון אורלב: התרשמנו שהכוונה היא כוונה רצינית לתקן אבל מבחינת העובדות, מבחינת התוצאה, עדיין אנחנו צריכים להמתין לתוצאות שצריכות להתקבל.
זבולון אורלב: זאת הזדמנות לברך את ארגוני המתנדבים.
זבולון אורלב: אני מודה חברת הכנסת יחימוביץ שאצלי כשאומרים ארקדי גאידמק הוא לא מעורר משהו.
זבולון אורלב: אני חושב שגם אנחנו – ואני אומר את זה רק לעצמי ולא לך – צריכים כל הזמן לשאול את עצמנו האם אנחנו מספיק סובלניים כלפי דעות שאנחנו חלוקים עליהם.
שלי יחימוביץ': היינו בלתי סובלניים כלפי צורת התבטאות וולגרית.
זבולון אורלב: הערתי את הערתי בסוף דבריו.
זבולון אורלב: ביקשתי ממנו לחזור בו, אבל הוא לא חזר בו.
זבולון אורלב: אמרתי שאני חושב שהדברים הם בהחלט לא ראויים להישמע.
זבולון אורלב: בזה מסתיימת הישיבה.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות לכולם.
זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה שהיא ישיבת המשך בנושא דוח מבקר המדינה על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה.
זבולון אורלב: אנחנו מקדישים את הדיון היום לסוגיית השלטון המקומי שהיא חוליה מאוד מרכזית, מאוד קריטית בכל הטיפול בעורף והמבקר הקדיש לה דוח מאוד נרחב, מאוד יסודי ומקיף.
זבולון אורלב: נמצאים פה ראשי הרשויות נהריה, טירת הכרמל, קריית שמונה, חצור, שלומי ומטה אשר – אני מקדם את פניכם בברכה.
זבולון אורלב: בראשית הדברים אני רוצה לומר ששינינו את תוכנית העבודה של הוועדה השבוע ובעקבות החלטת שר האוצר להביא לסיום כהונתו של החשב הכללי אנחנו נקיים ישיבה נוספת השבוע שתתקיים מחר בצהריים באחת וחצי.
זבולון אורלב: הוזמן שר האוצר, היועץ המשפטי לממשלה, החשב הכללי ובראש וראשונה מבקר המדינה ואישים נוספים.
זבולון אורלב: מאחר וועדת ביקורת המדינה אחראית בתחום סמכותה גם בכל מה שקשור בתפקידו של מבקר המדינה כנציב תלונות הציבור, והמבקר בתפקידו כנציב תלונות הציבור הוא הממונה הממלכתי להגן על חושפי שחיתויות.
זבולון אורלב: הוועדה כבר קיימה דיון מקיף בסוגיה הזאת ולכן חשבנו שהנושא מחייב דיון.
זבולון אורלב: אנחנו כמובן רואים בכל פרשה של צורך הגנה על חושף שחיתויות נושא שראוי לדון בו.
זבולון אורלב: נלמד את כל הפרטים ונקבע את עמדתנו.
זבולון אורלב: כידוע למבקר המדינה יש גם סמכויות חוקיות להוציא צווים, בין אם זמניים, בין אם קבועים להגן על חושף שחיתויות ואיננו יודעים עדיין את נסיבות המקרה הזה, ומי שצריך להחליט על כך זה מבקר המדינה.
זבולון אורלב: כידוע החשב הכללי נפגש הבוקר עם מבקר המדינה ואם המבקר ירצה לעדכן או לומר משהו אחרי הפגישה הזאת אני אשמח.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נפגשתי הבוקר לשיחה עם החשב הכללי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: על פי בקשתו של החשב הכללי, הוא ביקש להיפגש.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בפגישה הזו סיכמתי איתו ולאחר מכן גם עם בא כוחו שיועברו לעיוני כל המסמכים בנושא שלו כדי שאוכל לעיין בהם, להתרשם מהמסמכים ומכל החומר הקיים בעניין הזה ולהביע דעה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: רציתי להביא לידיעתך אדוני היושב ראש שהוגשה לי בקשה, קיבלתי אותה הבוקר, למתן צו הגנה לחשב הכללי באוצר על ידי שניים מחברי הוועדה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: חברת הכנסת שלי יחימוביץ וחבר הכנסת פרופ' אריה אלדד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מניח שמחר בישיבה אולי נוכל לפרט יותר מעבר למה שאמרתי עכשיו.
זבולון אורלב: אני גם מבין אדוני המבקר שמבחינת החוק לאו דווקא חושף השחיתויות חייב להגיש את התלונה אלא רשאי להגיש את התלונה - - -
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: חבר הכנסת במקומו.
זבולון אורלב: אז את הדיון נקיים כמובן מחר ונחזור כעת לדיון העיקרי שלנו.
זבולון אורלב: אדוני שר הפנים, אנחנו – הכוונה לא רק המבקר ואני אלא גם עוד חבורה כאן מפיקוד העורף וממשרדי ממשלה אחרים מקיימים סדרת דיונים בסוגיה כשהמטרה העיקרית שלנו זה להבטיח את תיקון הליקויים.
זבולון אורלב: איננו מקדישים הרבה זמן לעריכת חשבונות עבר, מה שעבר עבר.
זבולון אורלב: הציבור יתן ויאמר את דברו.
זבולון אורלב: אותנו מעניין, ועיקר הדגש שלנו הוא להבטיח שנהיה מוכנים בפעם הבאה אם נצטרך לעמוד במבחן נוסף.
זבולון אורלב: כמובן אנחנו לא מתכוננים למלחמה הקודמת אלא על פי תרחישי ייחוס שצפויים למדינת ישראל ואני מקווה שגם עיקר דבריו של השר והמנכ"ל, ואני מברך אותך שהגעת וגם את המנכ"ל, צריכים להיות מכוונים, וגם ראשי הרשויות מהצפון שכיבדו אותנו בהופעתם – עיקר הדברים צריכים להיות מכוונים לתיקון הליקויים, לטיפול במחדלים, לטיפול בכשלים השונים שנתגלו והואיל ועברו למעלה מ-14 חודשים גם לראות מה כבר בוצע, מה לוח הזמנים, זאת עיקר מטרתנו.
זבולון אורלב: נתחיל את הישיבה כהרגלנו בדבריו של המבקר ואנשי משרדו שיפרטו בתמציתיות, ומישיבה לישיבה לומדים לקצר יותר, כיוון שהדוח מונח לפני הציבור, אבל רק להזכיר את עיקרי הדברים, אדוני המבקר, בבקשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת והאורחים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כמנהגי אומר שוב את מה שאמרתי במשך ששת הישיבות שקיימנו כאן, שאני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה ואת חברי הכנסת שנמצאים כאן ואחרים על כך שזמן קצר אחר סיום הכנת הדוח המקיף על המלחמה בעורף אנחנו כבר מקיימים ישיבה שבה אנחנו דנים בנושאים שונים שנוגעים למלחמה בעורף.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה לברך את שר הפנים ולהודות לו על הופעתו ועל בואו ואני שמח שגם הוא שומע את הדיון בנושאים האלה וכמובן את מנכ"ל משרד הפנים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לנושא עצמו רציתי לומר כך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: במהלך השבועיים שלושה אחרונים אני באופן אישי ביחד עם ראש החטיבה שלנו לרשויות מקומיות, עושה ביקורים ברשויות בצפון מתוך מטרה לראות במו עיני מה מתחרש, בעיקר בתחומי המקלוט ונושאים אחרים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתמול היינו בשלומי אצל אדוני ובמקומות אחרים בצפון ולפני כן היינו בקריית שמונה ובאזורים אחרים ואנחנו עוברים באופן סיסטמטי כמעט רשות רשות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ההתרשמות שלי ממראה העין, שאומנם פה ושם ראיתי שנעשים דברים אבל בסך הכל אדוני, יש הרבה מאוד דברים שטרם תוקנו והם מחייבים טיפול וביצוע מהיר, ואני אומר את זה אחרי שאדון נעמן ואני אתמול בשלומי ולאחר מכן אצל אדון בוחבוט וגם במועצה האזורית ובמקומות אחרים נוספים בדקתי את המקלטים, אנשי הצוות שלנו נכנסנו למקלטים כדי לראות מה מתרחש בהם ואני אומר שהתמונה בחלקה, אני לא אומר הכל, אבל בחלקה התמונה אומרת שעדיין לא נעשו התיקונים כפי שהיו צריכים להיעשות וצר לי על כך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נכון שאני מקבל מסמכים והודעות מהגורמים הממלכתיים, הממשלה וכו' על דברים שנעשו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בביקורת שערכנו אתמול וקודם לכן במספר מקומות, לאט לאט מצטבר המספר, ראיתי שעדיין יש הרבה מה לעשות ועדיין דברים רבים לא תוקנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני אומר את זה מפני שמי יודע מה יהיו פני העתיד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מתפלל שפני העתיד יהיו שלום אבל אנחנו צריכים להיות מוכנים גם למצב נתון עובדתו שאין שלום, ולכן לדברים האלה יש לתת תשומת לב משמעותית ומוטב שעה אחת קודם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אנשי משרד המבקר בראשות מר שמואל גולן ראש החטיבה הנוגעת בדבר, ולא אמנה הפעם את כולם אבל יש רשימה של אנשי הביקורת הבכירים שנמצאים פה שעסקו בביקורת הזו במשך חודשים ארוכים, הכינו דוח על הנעשה בתחום הזה של הרשויות המקומיות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נפגשו עם 33 ראשי רשויות, מספר פעמים ברשויות השונות והתוצאה של הביקורת שלהם מופיעה בחוברת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לא אלאה אתכם לגבי העיקרים של החוברת שלנו, רק אומר שדוח הביקורת מדבר בעד עצמו ומי שעיין בו וראה אותו יכול היה להבין מתוך הדברים האלה את מה שצריך היה להבין ומה שצריך תיקון, ואני אומר שוב, תיקון מיידי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זו ההזדמנות שלי גם להודות לשני ראשי האגפים שלנו שנמצאים כאן
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שעסקו בתחום הזה שזה מר זיאד אסעד שהוא ראש אגף שטיפל בתחום ומר יובל חיו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: שניהם עסקו בתחום הזה והיו ראשי אגפים ואנשי הביקורת בתיאום איתם ומטעמם פעלו בשטח - הכל כמובן כפוף לראש החטיבה מר גולן.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הרשה לי אדוני היושב ראש לבקש ממר גולן שיתן סקירה קצרה, תמציתית, על מה שהתרחש בתחום הזה בשלטון המקומי.
זבולון אורלב: מר גולן, בבקשה.
שמואל גולן: אדוני היושב ראש, כבוד השר.
שמואל גולן: הנטל הכבד ביותר שנפל במלחמת לבנון השנייה נפל על השלטון המקומי שנאלץ הפעם להתמודד עם תחומים שלא היה ערוך להם ושלא היה מוכן אליהם ולמרבה הצער גם בסיוע מועט מאוד של גורמי השלטון המרכזי.
שמואל גולן: ממצאי הדוח שאנחנו מצביעים עליו מצביעים על תמונה עגומה מאוד של הערכות ומוכנות של השלטון המקומי לטיפול במצב מלחמה כזה כאשר במשך תקופה של 33 ימים רוב האוכלוסייה נמצאת בתחומם וחייבת לקבל כמובן את כל השירותים.
שמואל גולן: יחד עם זאת אני חייב לציין שבתפקוד עצמו חלק גדול מהרשויות התעשתו, חלק גדול מהרשויות התארגנו וחלק גדול מהרשויות גם נתנו את מירב השירותים.
שמואל גולן: את כל זה אני אומר כפתיח למרות שחלק גדול מהמעמסה נפל עליהם, ובסיוע של מתנדבים שהם קיבלו.
שמואל גולן: כעיקרון ברור לכולנו רשות מקומית היא הגוף שנותנת את כל השירותים החיוניים והקיומיים שישנם בתחומי הרשות בזמן רגיעה.
שמואל גולן: לכן הרשות המקומית במצב של מעבר מרגיעה לחירום היא צריכה להישאר במתכונת פחות או יותר דומה עם תגבור, עם מבנה אחר שנקרא ועדת מל"ח מקומית והוא זה שצריך לתת את כל השירותים עם מבנה של ריכוז עבודה בצורה של מכלולים.
שמואל גולן: אני חייב לתת את הבסיס הנורמטיבי לאחריות שמוטלת על השלטון המקומי כי בעניין הזה היו הרבה מחלוקות, הרבה דעות ולא פעם אנחנו שומעים מדוע לא הופעל מצב מל"ח וכו'.
שמואל גולן: כדי ליישר את הקו הזה - היה מצב מיוחד בעורף.
שמואל גולן: מצב מיוחד בעורף מחייב את השלטון המקומי לתת את רוב השירותים ויש לו את כל האפשרויות, החל מריתוק משקי וכלה בדברים אחרים ואני לא רוצה להלעיט אתכם עם כל החלטות הממשלה מ-86.
שמואל גולן: כל הדברים האלה רשומים בתוך הדוח, נהלי מל"ח, הנחיות מנכ"ל משרד הפנים, חוק שירות העבודה וכמובן סעיף 149 לפקודת העיריות.
שמואל גולן: הם בעצם עושים את כל הבסיס הנורמטיבי לזה שהאחריות היא על השלטון המקומי וכמובן שהדבר הזה חייב אותם להיערכות.
שמואל גולן: לעניין ההיערכות, הגופים האחראים על העניין הזה הם פיקוד העורף, מל"ח, משרד הפנים - כל אחד הוציא הנחיות ולצערנו הרב ההנחיות האלה ברובן לא הוטמעו.
שמואל גולן: לא לקחו ולא תרגמו אותם לא למערכת פנימית, ואני אומר לא אבל זה בהכללה כי היו כמה מקומות שמצאנו ניצנים לעניין הזה אבל אנחנו מדבר היום על כל השלטון המקומי ולא מציינים רשות זו או אחרת.
שמואל גולן: זה שלא נערכו בצורה המיטבית השפיע כמובן על הכניסה למצב שהרשויות המקומיות נמצאו בו וכמובן רמת התפקוד נפגעה בתחילה אם כי כמו שאמרתי, חלק גדול מהרשויות התעשתו והבינו שהדבר הוא באחריותם והם תפקדו בצורה טובה.
שמואל גולן: אני רוצה לדבר כמה מילים בנושא של היערכות ואני שם רק את הכותרות כי הכל כתוב בתוך הספר.
שמואל גולן: "הטמעת נוהלי החירום ברשויות המקומיות.
שמואל גולן: ".
שמואל גולן: כמו שאמרתי, בחלק גדול מהמקומות לא מצאנו שהייתה הטמעה.
שמואל גולן: לא בנהלים, לא בהנחיות, לא בבניית צוותי עבודה, לא בתרגולים של הדבר הזה וכמובן שהגופים שאחראים לעניין זה מל"ח, פיקוד העורף, משרד הפנים, מרכז לשלטון מקומי – למרות שהוציאו הנחיות בצורה די מיטבית – לא דאגו להטמיע וזה שכב על המדף או שבחלק מהמקומות הטמיעו את זה בצורה מינורית, היו תרגילים כאלה ואחרים אבל לא דאגו להטמיע את המצב.
שמואל גולן: הדבר השני הוא היערכות בתחום כוח האדם שהוא הדבר החשוב ביותר.
שמואל גולן: מצב חירום כזה מטבע הדברים צריך בחלק מהמקומות לעבוד עם צווי ריתוק.
שמואל גולן: ברגע שאין צווי ריתוק אין אנשים.
שמואל גולן: מצב כזה צריך להיבנות כאשר יש היערכות כוח אדם שמבוססת על כוח האדם שקיים בתוך הרשות המקומית, על כוח אדם של מתנדבים שצריך לבנות אותו ולא לחכות שיגיע בצורה ספורדית אלא לבוא ולשבץ אותו ולהיעזר בו כי זה הכוח היחיד שיכול לעזור לנו וכמובן יחידות הצבא או כוחות הצבא, במיוחד פיקוד העורף שצריכים לתת לדבר הזה גיבוי.
שמואל גולן: בחלק מהמקומות מבחינת פקודות, נהלים, הנחיות הדבר הזה היה קיים, כמובן שבחלק מהמקומות באנו ולא מצאנו שזה תורגם.
שמואל גולן: אם באנו למערכת הצבאית ורצינו לראות למשל איפה השיבוץ, מה אתם נותנים לעיר זאת, מה אתם נותנים לעיר אחרת במצב כזה – לא מצאנו את הדברים האלה.
שמואל גולן: היערכות בתחום הטיפול באוכלוסייה.
שמואל גולן: זה הדבר החשוב ביותר.
שמואל גולן: האוכלוסייה היא באחריות הרשות המקומית.
שמואל גולן: הידע על האוכלוסייה נמצא רק ברשות המקומית ולכן מי שצריך לדעת ולהיערך ולטפל באוכלוסייה זה רק הרשות המקומית.
שמואל גולן: אף כוח שיגיע מבחוץ לא יהיה מסוגל לטפל באוכלוסייה המקומית כפי שהרשות המקומית יודעת ולכן צריך להיערך לעניין הזה.
שמואל גולן: לדעת מי האנשים שקיימים ומי אינם ומי האוכלוסיות החלשות, מיקומם וכדומה ולעשות תוכנית כיצד אתה יוצר מגע איתם.
שמואל גולן: אני אראה לכם אחר כך בתפקוד שבחלק מהמקומות המצב לא היה כל כך טוב.
שמואל גולן: במלחמה הזאת נתקלנו במודל שהיה בנוי מבחינת הנהלים אבל בפועל אף פעם לא נדרשנו וגם לא תורגל הנושא הזה של אספקת מזון ואספקת מצרכים קיומיים.
שמואל גולן: קיומיים יכול להיות גם תרופות ודברים אחרים והדבר נפל כמובן על השלטון המקומי.
שמואל גולן: יש בהנחיות ויש בנהלים שיצאו כיצד צריך להיערך לעניין הזה.
שמואל גולן: לצערי הרשויות המקומיות לא נערכו.
שמואל גולן: להיערך הכוונה שצריך להכין צירי תנועה ורכבים ולוגיסטיקה מלאה כי לחלק הרבה, ויעיד פה ראש עיריית נהרייה אחרי זה כמה מנות חילקו במרחב נהרייה במהלך המלחמה לקראת סוף התקופה – זאת לוגיסטיקה רצינית מאוד שצריך להיערך אליה.
שמואל גולן: לצערי גם לא התכוננו לעניין הזה וגם מל"ח שהיה מתרגל את המערכת היה גומר את התרגול שלו בזה שהיה מגיע עד לשולחן ועדת מל"ח מקומית.
שמואל גולן: אף פעם מל"ח לא בדק אם הרשות יש לה יכולת בכלל, יש לה רכבים לעניין הזה, יש לה אנשים לעניין הזה.
שמואל גולן: כמובן כשנכנסנו לנושא של אספקת מזון הרשויות לא היו מסוגלות להרים את הדבר הזה אם לא היו מקבלות כוח עזר רציני מאוד של מתנדבים וקצת כוח עזר מצומצם מאוד שנתייחס אליו מהמערכת הצבאית.
שמואל גולן: דבר נוסף שהוא חשוב שלא נעשה הוא העברת מידע לציבור.
שמואל גולן: רבותי, הציבור לא מכיר אף אחד, לא מעניין אותו מה קורה במקומות אחרים, אותו מעניין מה קורה במרחב שלו.
שמואל גולן: מתי הוא יוכל לצאת החוצה ומתי להיכנס וכל הנושא של העברת מידע היה ברובו לקוי.
שמואל גולן: היו מקומות שניסו לעשות את זה דרך טלפונים בהעברת מסרים.
שמואל גולן: אי אפשר להשתמש בכלי שנקרא טלביזיה, במיוחד שמדברים על טלביזיה לווינית שאי אפשר להיכנס אליה כי אז כל הודעה כזאת כמובן משודרת בכל הארץ.
שמואל גולן: אבל היו מקומות שהדבר הזה לא היה מאורגן.
שמואל גולן: ניסו לעשות את זה עם דפי מידע.
שמואל גולן: מאוד חשוב להתארגן גם להעביר את זה בשפות המדוברות כי רוב הרשויות יש להן קליטת עולים וכמובן צריך להתארגן.
שמואל גולן: מהביקורת שלנו העלינו תלונות רבות שלא הייתה בכלל היערכות לתת תשובה לאלפי עולים דוברי רוסית שאינם מבינים שום דבר חוץ מרוסית.
שמואל גולן: צריך גם לדעת לדבר איתם ברוסית ולהסביר להם.
שמואל גולן: כמובן דבר אחרון זה כל מה ששייך לנושא האחריות, זה הנושא של התרגולים.
שמואל גולן: רמת התרגולים הייתה נמוכה מאוד למרות שרמת הדיווחים שהייתה יצרה אולי במשרד הביטחון, תמונה ורודה.
שמואל גולן: התמונה לא הייתה ורודה, בחלק מהמקומות רמת התרגולים, ראשי ערים לא השתתפו בתרגולים, חלק מבעלי תפקידים לא השתתפו בתרגולים.
שמואל גולן: המערכת הצבאית שצריכה לחבור, 3 הגדודים שהיו צריכים לחבור דרך האדמ"ר, יחידות היקל"רים שלא היו קיימות בכלל.
שמואל גולן: כל הגופים האלה לא חברו ובעצם ההיערכות הייתה לקויה כפי שאמרתי ואפילו הייתי מדגיש את המילה – היערכות עגומה.
שמואל גולן: לגבי 3 הגופים שלטעמנו הם אחראים על כל הנושא של ההיערכות והם משרד הפנים, מל"ח וצה"ל.
שמואל גולן: משרד הפנים הוא הרגולטור של השלטון המקומי.
שמואל גולן: הוא גם הוציא הנחיות בעניין הזה, החל מ-2002 שהוציא הנחית מנכ"ל.
שמואל גולן: המשכו בזה שהוא אחראי ומאשר להם תקציבים ובין היתר היה צריך להקפיד לאשר תקציבי הג"א – דבר שלא היה קיים.
שמואל גולן: לאט לאט בשנים האחרונות התקציבים האלה כמעט נמוגו ונעלמו.
שמואל גולן: משרד הפנים גם המערכת הפנימית שלו התדלדלה בעניין הזה.
שמואל גולן: פעם היה מינהל חירום שעסק בעניין הזה, לאט לאט הוא ירד לאגף ולאט לאט הוא גם ירד לנציגות כזו או אחרת.
מאיר שטרית: הוא ירד לאדם אחד.