GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן מורג: התחלנו לעבוד על זה, למעשה כבר התקיימה פגישה אחת, יהיו עוד פגישות כאשר אנחנו משתדלים לעבודה שעשו בתוך בנק ישראל, עבודת מטה מאוד גדולה שנעשית, אנחנו משתדלים להעביר את זה גם לרגולאטורים אחרים, שיעשו דברים דומים ויעבדו איתנו בשיתוף פעולה.
איתן מורג: אני לא חושב שכל דבר צריך חקיקה, אני חושב שהרגולאטורים מראים את זה בשטח שהם יכולים גם לעבוד בלי חקיקה, הם יכולים לעבוד ולו רק בגלל שיש אינטרס זהה.
איתן מורג: בעולם הגדול, באנגליה, שלושת הרגולאטורים משתפים פעולה, שם זה מספר רגולאטורים אחרים ואנחנו מנסים ללמוד מניסיון אחרים והפעלנו לקח שלמדנו מבנקים אחרים בעולם וגם משם אנחנו לומדים ומנסים ליישם את זה בתוך הבנק, יש עבודת מטה מאוד גדולה.
זבולון אורלב: מתי כל זה יסתיים?
איתן מורג: הערכות החירום לעולם לא תסתיים, הגדרתי - - -
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שאני דוחה על הסף את מה שאתה אומר, זה כסת"ח.
איתן מורג: היא תמיד שואפת לתקן את המצב.
זבולון אורלב: לא, יש סיום הערכות אופטימאלית, אין כזה דבר.
איתן מורג: יש רק עניין של עלות תועלת סבירה, אבל לגמור את הפרט האחרון אני אף פעם לא אצליח כי תמיד יש עוד אירועים חדשים, הדבר היחידי שאפשר כל הזמן זה לשפר ביחס לאתמול ולעשות חישובי עלות תועלת לעומת המלחמה הבאה.
איתן מורג: אנחנו בהכנות שלנו בבנק לא עוסקים במלחמה הקודמת, צורת העבודה שבה אנחנו עכשיו פועלים היא בדיוק להתייחס והעבודה של החברה החיצונית, אבן הדרך הראשונה שהיא הגישה לנו זה הסתכלות על התרחישים העתידיים, בעזרת התרחישים שעשו במל"ח ועשו ברמה לאומית, לקחנו אותם ויישמנו אותם לצד הכלכלי.
איתן מורג: בתוך התרחישים האלו, אנחנו גוזרים יעדי שירות ואת הדברים שאנחנו רוצים לעשות שהם כוללים גם את תוך הבנק.
איתן מורג: הן עבור הבנק והן הרשות הפיננסית, אני מאמין שאת תוכניות האב אנחנו נגמור מייד אחרי החגים.
איתן מורג: תהיה תוכנית אב שממנה נגזור תוכנית פעולה, אבל את תוכנית האב אנחנו נגמור תוך זמן קצר.
זבולון אורלב: כמה זמן אתה אחראי על שעת חירום בבנק?
איתן מורג: אני עוסק בזה מאז הקיץ הקודם, למעשה התחלתי לעסוק בזה עד לפני ה- 11.9 וכבר אז - - -
זבולון אורלב: זאת אומר משרה בבנק, כלומר יש אדם שזה ייעודו?
איתן מורג: בשנה האחרונה אני עוסק בזה בהיקף של למעלה ממשרה מלאה.
זבולון אורלב: ועד המלחמה האחרונה?
איתן מורג: האחריות הייתה מפוזרת בין כמה ונכון להיום יש מאמץ מאד ניכר, כמו שאמר המפקח, הנגיד מתייחס לזה אחת לשבועיים הוא מקדיש לזה שעתיים.
איתן מורג: עוד משהו, התרגיל שעשינו לאחרונה, לפני כשבועיים היה משחק מנהלים גדול מאוד שבו הזרמנו מאות ידיעות ובו הפעלנו את כל הבנק, כל הבנק לקח חלק בזה, כולל טיפול בידיעות, כולל קבלת החלטות בזמן אמת שהידיעות מתחילות לזרום פנימה, כולל ב- SMS.
זבולון אורלב: טוב, מר גסנר.
ליאור גסנר: כמו שנאמר, עם רשות לניירות ערך ואגף שוק ההון וגם עם בנק הדואר, ומעבר לתוכניות של יותר ההיבטים הרגולאטורים שהם להרחיב את הרשות הפיננסית, כי הרי היא לא מכילה את כל מה שהיא אמורה להיות, נעשות גם פעולות ממש בזמן הקצר בתחום הסדר הצ'קים, בתחום הובלת המזומנים ביחד עם בנק ישראל, זאת אומרת זה במקביל.
זבולון אורלב: האם יש מסמך, משהו מחייב, יש הוראות, תקנות, או שהכול דיבורים, נפגשים ושותים קפה?
רוני חזקיהו: יש הרבה ניירות.
זבולון אורלב: אם אני אבוא לבנק, אני אמצא מסמך מסודר?
רוני חזקיהו: כן, אנחנו גם הבאנו חלק מהדברים.
ליאור גסנר: יש רשימת מטלות לכל אחד מהרגולאטורים.
עוזי ברלינסקי: אני אחזור על מה שאני אומר בכל פתח דיון, אנחנו דנים עכשיו על מלחמה שהייתה, המלחמה הבאה לא תהיה כזאת וצריך להיערך למצב שכל מושגי הניוד וכל מושגי פתיחת סניפים יהיו בראייה ארצית ולא בראייה מקומית, כל השיקולים הם שונים לגמרי.
עוזי ברלינסקי: מה שצריך היה, ואני חושב שזה נעשה במקומות אחרים כרגע בתחומים אחרים, לתרגל מערכת שהיא מורכבת מכולם ולהוציא מסקנות ולהפיק מזה נהלים לעתיד, לתרגל אותם, זה יכול להיות תתל"ג ללא גייסות ואולי בכמה מקומות אפילו להפעיל את זה בראייה מקומית עם הזזה אמיתית של דברים.
עוזי ברלינסקי: חלק גדול מסוגיית המזומנים היא עניין של הערכות לנושא הדיגיטאלי, וחבר כנסת איתן יסכים איתי אולי.
עוזי ברלינסקי: אילו ניתן היה לצייד את כל אנשי הצפון וזה כל כך פשוט ולא רק אותם, בכרטיסים אלקטרונים שאפשר לטעון אותם, לא צריך ניוד של מזומנים צריך בסך הכול לדאוג שבכספומטים למיניהם יהיה כסף ונפסיק כבר עם הניירות האלה.
עוזי ברלינסקי: יש לזה דרכים, יש לזה שיטות וברוך השם מיכאל איתן ואני מדברים על זה שנים רבות ויש פתרונות.
דוד רותם: איפה התרגיל עם התל"ג, עם הלא תל"ג?
עוזי ברלינסקי: סליחה, זו אחריות.
עוזי ברלינסקי: חבר הכנסת דוד רותם, אלה לא דברים שמשרד ראש הממשלה כיחידת מטה צריכה לעשות, היא צריכה לדחוף את מה שאני מנצל היום את ההזדמנות להגיד את השקפת עולמנו ואנחנו פועלים בעניין, יושבים פה מנכ"לים שיודעים שאנחנו יושבים להם טוב טוב על הראש בדברים האלה.
עוזי ברלינסקי: אבל הנושא הדיגיטאלי, ממשל זמין, זה הפתרון, ולא צריך להחזיק בפתרונות מהמאה הקודמת, לא צריך מזומנים היום.
שלמה אבידן: משום מה כל הנושא של פיקוד העורף לא נדון כאן.
שלמה אבידן: אחת הבעיות המרכזיות זה שלמערכת הבנקאית אין כתובת אחת שאליה אפשר לפנות, חייבים לייצר כזה מוקד, לא יכול להיות שכל בנק מרים טלפון למוקדנית בפיקוד העורף ואתה עומד בתור ומקבל יחס כאחד האזרחים.
שלמה אבידן: אנחנו נדרשים לתפקד כמערכת הרבה יותר אופרטיבית, חייבת להיות לנו כתובת שיודעת לתת בזמן אמת בכל רצועת ביטחון, בכל חבל ארץ.
שלמה אבידן: בזמן שפיקוד העורף נתן הנחיות והוראות הוא נתן אותן לא בזמן אמת ולא ברזולוציה של אותם המקומות שבהם הסניפים שלנו מתפקדים.
שלמה אבידן: צריך לתת למערכת הבנקאית הגדרות מראש בנושא מיגון, לא לחכות למלחמה כדי להגדיר את המיגונים, אנחנו צריכים מראש לדעת איך אנחנו יכולים להיערך שעה אחת קודם.
שלמה אבידן: במהלך המלחמה היינו צריכים לרוץ אחרי כל מיני יקל"רים בחמ"לים עירוניים על מנת שיבוא בטובו ויבדוק את הסניף המקומי ויאשר אם זה מתאים כן או לא, כי האחריות שלנו היא לא רק לעובדנו אלא גם ללקוחות שלנו.
שלמה אבידן: עכשיו, במקומות שהצלחנו לעשות את זה, אז סגרנו סניפים ופתחנו בבתי מלון אתרים חלופיים, כי אמרנו שאנחנו לא נוטשים עיר, לא נטשנו לא את נהרייה ולא את טבריה.
שלמה אבידן: אבל אלה דברים שהפכו להיות יוזמות וכל בנק אני מניח פעל באופן דומה וצריך להפוך את זה למשהו שהוא מובנה, שיטתי וכמו שנאמר כאן מתאים לכל מלחמה, לא רק לצפון ולא רק לדרום ולא רק למרכז, ולא אגב, אני לוקח את זה לתרחישי ייחוס אחרים לחלוטין, פה אנחנו דנים במלחמה, אבל יכולים לדבר פה על מצבי חירום אחרים לחלוטין.
שלמה אבידן: כנ"ל גם לגבי מיגון העובדים, מצאנו את עצמנו מתמודדים עם הבעיה לא איך שוהים באזור המרחב המוגן לסניף, אלא איך העובדים עושים את הדרך מהבית אל הסניף בכביש קריית שמונה שהתילים נופלים מימין ומשמל, זה לא סימפטי.
שלמה אבידן: זה נכון שהעורף הוא עורף לוחם וצריך להבין את זה כנראה המל"חמות הבאות יהיו יותר ויותר מהסוג הזה, זה משהו שצריך לפתח בתודעה וגם בהתארגנות.
שלמה אבידן: היינו במצבים שבסניף נהרייה, אנחנו נדרשנו לסגור את הסניף על ידי פיקוד העורף, הלקוחות עמדו בחוץ והעובדים מבולבלים.
שלמה אבידן: עכשיו, כל הדברים האלה הם בזמן, כלומר, ההוראה מגיעה בפיגור של שעתיים, היוזמה לחמ"ל העירוני בטלפונים, אתה עומד ומחכה מחדר המצב שלנו וזה לוקח הרבה זמן, כן לעשות, לא לעשות.
שלמה אבידן: צריך כאן להתייחס לכל של ניהול המערכה הזאת כמשהו אופרטיבי.
שלמה אבידן: היו"ר זבולון אורלב: בעניין הזה זו צרת רבים, כי זה אחד הלקחים שעובר כחוט השני בדו"ח המבקר ובדיונים כאן, זה שהתפקוד של פיקוד העורף, ההוראות של פיקוד העורף, הסטאטוס של ההנחיות של פיקוד העורף היו מאוד בעייתיות, זה אחד הלקחים שלנו.
שלמה אבידן: לפני שאני נותן לחבר הכנסת איתן, עוד מישהו מהבנקים רוצים להוסיף.
שלמה אבידן: כן, בנק לאומי, יצחק מלאך.
יצחק מלאך: אני רוצה לחדד את הבעיה האחרונה שהועלתה, בעיקר לגבי הלקוחות.
יצחק מלאך: עדיין אין הנחיות ברורות ומתוקנות וברורות עד הסוף ואנחנו כנושאים באחריות שפותחים את הסניפים כאשר נאמר לנו ולא חשוב על מי, יכול להיות שאנחנו פותחים את הסניפים לא בצורה חוקית, כי המרחבים שלנו לא בכל סניף הם ממוגנים, אנחנו נדרשים לתת את השירות ואין שום כתובת במדינת ישראל נכון להיום שיודעת להגדיר, במצב הזה כן תפתח, לא תפתח ועד היום זה נשאר במין עמימות.
יצחק מלאך: שיקרה האסון אז תהיה ועדת חקירה כזאת או אחרת, הנושא הזה לא מתוקן, הוא בעייתי, אני אישית שלחתי מכתבים לכולם, תשובות אין.
זבולון אורלב: ממי אני יכול לקבל נתון לגבי אזרחים מוגבלים, כמה אזרחים מוגבלים יש באזור הצפון?
זבולון אורלב: יש את הנתונים האלה?
רוני חזקיהו: יש.
זבולון אורלב: אני מבקש אם אפשר, להמציא לי את הנתונים האלה.
מיכאל איתן: האמת היא, שרציתי להיכנס לאיזו נישה שלא קשורה ספציפית לעניין וקשורה בהקשר היותר כללי.
מיכאל איתן: סדר היום הוביל אותי למחשבה שאנחנו צריכים אולי מול פיקוד העורף, שזה הגורם המתאים, לדבר על שילוב של טכנולוגית המידע החדשניות ורשת האינטרנט בהיערכות לשעת חירום.
מיכאל איתן: בעניין ההתראה, שיכולה להיות הכי מהירה דרך רשת האינטרנט, הנחיות, יכולת אינטראקטיבית לתת הנחיות ולקבל שאלות, כל הפעילות הזאת בשעת החירום זה דבר שאפשר לפתח אותו ואנחנו טובים בתחומים האלה לצערנו, אנחנו גם נגועים בצרות האלה והשילוב הזה יכול להוביל אותנו למקומות שבהם פיתוחים כאלה יכולים לעניין גם את העולם כולו, אבל ראשית כל לעצמנו.
מיכאל איתן: בהנחה שהמכשיר הזה כבר קיים היום אצל 55% מהתושבים ומספר המשתמשים בטכנולוגיה הזאת גדל כל הזמן, אני חושב שמישהו צריך לתת ונשמח מאד אם תגידו מי בדיוק, אני אשמח גם לגרות אותם למחשבה ולמחקר ופיתוח כי זה מקום שיכול להציל אותנו בהרבה מאוד שירותי חירום, לא להציל לשפר.
מיכאל איתן: לגבי השירותים המקוונים, יש היום הרבה מאד דברים שבאמת אם הם יהיו פשוטים יותר אז הם יחסכו לנו את הבעיה הזאת של ללכת למקומות כאלה ואחרים.
מיכאל איתן: גם כאן אני חושב שצריך לעשות ניסויים ואני הייתי הולך לשדרות, אני חושב על זה, לנסות ולארגן שם, להסתכל איך דברים קורים שם היום כמעבדה של מה שאפשר לשפר ולעשות מבחינת חלק מהשירותים של הממשלה בתקופה שבה יש מימד כזה של סכנה ורצון שאנשים לא יסתובבו יותר מידי ברחובות ולתת להם את השירותים, את מה שאפשר תוך שימוש בטכנולוגיה.
מיכאל איתן: היו"ר זבולון אורלב: תודה.
מיכאל איתן: רבותי, אני חותם את הפרק הזה של הבנקאות, אני שוב אומר, אני לצערי לא יצאתי ככה עם טעם טוב מהדיון הזה.
מיכאל איתן: אני חושב שאנחנו נעשה דיון מעקב עוד שלושה חודשים, יהיה לנו דיון עם שר הביטחון, הרמטכ"ל, אלוף פיקוד העורף שכולו מוקדש רק לנושא פיקוד העורף, שם יעלו גם כל הבעיות שאנחנו סוגרים שם.
מיכאל איתן: רשמנו לפנינו את כל הדיווחים וגם את ההערות שהיו לנו, אנחנו כמובן מאמצים את ההמלצות של המבקר ותראו את עצמכם גם כמובילים את הנושא הזה של שירותים ייעודיים פיננסיים גם במובן הרגולאציה וגם אפשר להציע הצעות חוק, ראש גדול בקיצור, ראש גדול של בנק ישראל, כי אתם המוסד הממלכתי, המוביל, הגדול, בעל היכולת לעניין הזה.
מיכאל איתן: ואני חושב שנעשה דיון מעקב בסדר גודל של שלושה או ארבעה חודשים עוד בעניין הזה.
מיכאל איתן: תודה רבה, אנחנו עוברים מייד לשירותי הדואר.
מיכאל איתן: אני אומר בגלוי, אני התלבטתי אם את החלק השני לקיים או לא לקיים בעקבות הודעת השר, רק אני זוקף לו עדיין שבכל זאת הוא חבר כנסת חדש ושר חדש שעדיין לא הפנים אולי שאם יש תיאום עם הוועדה, אז צריך להגיע.
מיכאל איתן: מאחר והוא אמר לי פיקוח נפש, אני לא רוצה לעמוד כאן על העניין, אבל אמרתי לו גם כן שזה לא מקובל עליי הדבר הזה, אבל גם מפאת כבודך, נקיים את הדיון וייתכן שלא נשלים אותו עד שיגיע גם השר.
מיכאל איתן: תמצית הממצאים וההמלצות בסוגיית רשות הדואר.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מציע שמר ורטיקובסקי יציג ישר את העניין הזה, בלי מבוא.
צבי ורטיקובסקי: אני רוצה לפתוח ולומר כמה מילות ברכה, כי עובדי הדואר למעשה במהלך המלחמה גם סיכנו את חייהם.
צבי ורטיקובסקי: אם יותר לי אולי ברשות המבקר והיושב ראש, אני חושב שלא רק לעובדי הדואר מגיע מילות שבח וברכה, גם לעובדי חברת החשמל, עובדי בזק, כי חברת החשמל לא מופיעה אצלנו בדו"ח בעצם.
צבי ורטיקובסקי: בנושא של נהלים, רשות הייעודית לדואר החליטה לגבש כחמישים נהלים הנוגעים לפעילות הדואר בשעת חירום.
זבולון אורלב: מזה רשות ייעודית לדואר?
זבולון אורלב: לשעת חירום?
זבולון אורלב: הסטאטוס שלה זה החלטת ממשלה, טוב.
צבי ורטיקובסקי: כמה נהלים חשובים תרם הוכנו וגם מתוך הנהלים שהוכנו, הרי שהם עוסקים בשעת חירום ולא בעורף.
צבי ורטיקובסקי: בנוגע להיקף פעילות הדואר במהלך המלחמה הרי שמצאנו שחלק מהסניפים היו סגורים במשך כמה ימים ובחלק מהישובים גם לא חולק דואר באמצעות הדוורים כמעט בכל ימי המלחמה.
זבולון אורלב: מה היה מצופה מהם על פי הנחיות פיקוד העורף?
צבי ורטיקובסקי: אנחנו חוזרים לאותה בעיה בדיוק.
צבי ורטיקובסקי: אין הגדרה, האם הם צריכים לבוא לפעול פחות או יותר בדומה לשגרה, או שהם צריכים לקיים איזושהי רמת שירותים בסיסים שיוגדרו כפונקציה?
זבולון אורלב: הכול נובע מאותה אי החלטה של מצב מלחמה.
שלמה גור: דבר נוסף, זה מה שהזכרתי בנושא הבנקים, אותה הוראה הייתה הוראה סותרת בין ה- 19 ל-20, הייתה גם בקשר לדואר.
צבי ורטיקובסקי: בנוגע להנחיות ונהלים של חברת הדואר ומל"ח, נמצא שאין הוראות כיצד להפעיל את שירותי הדואר במצב מיוחד בעורף, וגם כפי שציין המנכ"ל, הייתה חוסר אחידות וחוסר תיאום בין ההנחיות של פיקוד הצפון, של הרשות הייעודית לדואר ופיקוד העורף עצמו אפילו בתוך הנחיותיו הוא.
צבי ורטיקובסקי: גם לא היה שיתוף פעולה מספק בין מל"ח צפון לבין הרשות הייעודית לדואר.
צבי ורטיקובסקי: ובנוגע למשרד התקשורת שמתפקד כרשות עליונה לתקשורת, זאת אומרת יש פה היררכיה, המשרד לא הנחה את חברת הדואר בנוגע לפעילותה וגם לא תרם למעשה לייעול עבודתה בזמן המלחמה.
צבי ורטיקובסקי: צריך לקחת בחשבון שמסגרת תהליכי התיעבוד ותהליכי ההפרטה שמתנהלים, צריך לתת את הדעת גם לאופן ההיערכות שלהם לאחר שלבי התיעבוד ולאחר שלבי ההפרטה, כי אנחנו בתחומים שונים נתקלים בחוסר הערכות.
זבולון אורלב: יש לי שאלה שלא באה לידי ביטוי בדו"ח.
זבולון אורלב: החברה היא היום חברה ממשלתית שמעליה משרד, ולמשרד יש מנכ"ל ויש שר.
זבולון אורלב: איפה המנכ"ל והשר במשך 34 ימי לחימה?
זבולון אורלב: האם הם מקיימים דיונים, מבקשים להעלות את הנושא ממשלה, וצועקים בפיקוד העורף?
זבולון אורלב: הרי בכל הבעיות האלה אני מניח שלא גיליתם את אמריקה, אני מניח שביום השלישי והרביעי יש בלבול, לא יודעים, פותחים לא פותחים, צריך להיות ממוגן, לא צריך להיות ממוגן.
זבולון אורלב: יש איזה תיעוד של איזה שהיא פעילות, שלמישהו אכפת ומנהל ישיבה?
צבי ורטיקובסקי: כמו שציינו, המשרד למעשה לא הנחה את חברת הדואר כרשות תקשורת עליונה.
שלמה גור: הוא ביקש בעיקר מידע על פתיחת סניפים, החברה הממשלתית לדואר העבירה למשרד התקשורת מידע והיא הייתה צריכה שיעדכנו אותם לגבי הפורמט, בדיוק איזה פורמט צריכים להעביר, וזה לפי מה שאנחנו ראינו.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת שהוויכוח הוא על פורמט הוויכוח.
זבולון אורלב: נציגי פיקוד העורף, עם נציגי המשטרה, עם פיקוד צפון, מה עושים?
זבולון אורלב: איך מתנהגים?
שלמה גור: כפי שאמרת בדיונים קודמים, לא נמצאו מסמכים.
זבולון אורלב: לא נמצאו מסמכים המעידים, כמו שנאמר על שר הפנים בעניין הכבאות.
זבולון אורלב: אותנו יותר מעניין מה שאמר עוזי ברלינסקי, הערכות לעתיד, חשבון העבר מונח כאן לפנינו והתמונה היא באמת תמונה לא נתפסת, כאילו אין שר ואין מנכ"ל, אין משרד, הכול ככה 34 ימי מלחמה ועד רגע זה לא יודעים שם ומזל שהיו עובדים נאמנים שעשו את מלכתם נאמנה.
זבולון אורלב: אז זה חשבון שהציבור יעשה.
זבולון אורלב: אני שואל כרגע לגבי העתיד, איפה אנחנו עומדים בנושא העתיד.
מרדכי מרדכי: ברשותכם, היושב ראש ומבקר המדינה, אני אגיד את דבריי ונמצאים איתנו גם מנכ"ל החברה שישלים וגם יגאל ממשרד התקשורת.
מרדכי מרדכי: אני אתייחס לכמה נקודות - - -
זבולון אורלב: יש אגף ביטחון לשעת חירום במשרד התקשורת?
מרדכי מרדכי: כן, יש סמנכ"ל.
זבולון אורלב: הוא פה במקרה?
מרדכי מרדכי: לא, הוא בחופשה.
מרדכי מרדכי: גם אנחנו נתקלנו באותה בעיה שעלתה קודם, ואני מבין שהיא בעיה חותכת, הגדרות לא ברורות של פיקוד העורף, מי עושה מה, מתי, אם פותחים או לא פותחים.
מרדכי מרדכי: אני אישית הייתי מעורב, הייתי אז מנכ"ל חדש, ניהלתי שיחות אפילו עם אלוף פיקוד העורף והנחיות שקיבלנו היו הנחיות מאוד לא ברורות בלשון המעטה וסותרות.
זבולון אורלב: אז מה אתה עושה עם זה?
זבולון אורלב: אתה מנכ"ל, חדש בתקשורת אבל מנכ"ל ותיק בשירות הציבורי, אני שואל אותך, אתה נתקל בתופעה כזאת, מה אתה עושה?
מרדכי מרדכי: במקרה הזה למשל, השיחה שלי הייתה ישירה עם אלוף הפיקוד ויכולתי להוציא מכתב לכסת"ח אבל לא זו הנקודה, אמרתי לו שאין לנו הנחיות ברורות ואנחנו מחכים להנחיות ברורות.
זבולון אורלב: ומה קורה הלאה?
מרדכי מרדכי: כן, כן ולא קורה כלום.