GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רענן דינור: הצורך של הממשלה, חברת הכנסת דותן, ל-209 החלטות נובע מכך שאין בחוק ובסמכויות שבידי המשרדים כדי לתת את כל המענים עבור יוצאי גוש קטיף ולכן נדרשות החלטות ממשלה בהקשרים שונים, הכול כדי להבטיח שיוצאי גוש קטיף יוכלו לקבל את התנאים הטובים ביותר בזמן הקצר ביותר.
רענן דינור: לו החוק היה כלי עבודה שמנהלת סל"ע והמשרדים יכולים במסגרתו לפעול גם במונחים של סמכויות, כמובן לא היינו נדרשים לכל כך הרבה החלטות ממשלה.
רענן דינור: לידיעתכם, עד היום, בהקשר של החלטות הממשלה האלה, הממשלה אישרה מעל 3 מיליארד שקלים ומעבר למה שהחוק מורה אותנו לגבי תשלומי פיצויים וכיוצא בזה.
רענן דינור: אין מצב שבו יש החלטות ממשלה שאינן מתבצעות, אבל יש בהחלט מצב שהחלטות שניתנו על ידי הממשלה אינן מספקות ואנחנו נדרשים לעוד החלטות ועוד החלטות בנושאים שונים.
רענן דינור: אם אנחנו עכשיו הולכים לטיפול כולל, ממשלתי, בנושא של מזרח לכיש, זה מחייב סדרה של החלטות ממשלה שאת כולן ניתן לבצע רק מתוך מקור הסמכות של הממשלה ולצערי הרב, אין לנו את היכולת ביום אחד להביא את כל ההחלטות, שתהיינה ההחלטות המספקות (נניח במקרה של מזרח לכיש), אלא יש פה בהחלט סדרה של פעולות שאחת מחייבת את השנייה ובסופו של דבר אנחנו מביאים את החלטות הממשלה למקוטעין כתוצאה מסוגיות שונות שעולות.
רענן דינור: לצורך הדוגמה, אם ישוב מסוים איננו יכול להתיישב על קרקע משום התנגדות נחרצת של הירוקים למיניהם ואנחנו את הישוב הזה ממקמים בשטח אש, וזה מחייב החלטת ממשלה, או החלטה אחרת, אז זה דבר שאנחנו לא יודעים מראש.
רענן דינור: אנחנו נוהגים איתו יחד עם התפתחות הנושאים השונים, כפי שבא לידי ביטוי במקרה הספציפי הזה, או כמובן במקרים אחרים.
עמירה דותן: בינואר, כאשר עשינו את הפגישה בלכיש, הנתונים גם על הירוקים (לקחת את זה כדוגמה, יכול להיות שאני מתפרצת כאן לדלת פתוחה) אבל בינואר כאשר היינו כולנו בלכיש, חברי הכנסת, ראש הממשלה כמובן, שרים וכולי, זה היה אחרי שכבר ידענו גם על הירוקים וגם על שטח האש וגם על הדברים האלה.
עמירה דותן: מאחר וכבר ידענו, עבודת המטה נעשתה בראשותך, ונעשתה עבודת מטה יפהפייה.
עמירה דותן: בינואר היינו שם והכריז ראש הממשלה את אשר הכריז, אנחנו ביולי.
עמירה דותן: זאת אומרת, התהייה שלי, כמי שלא היתה אף פעם בממשלה, האם זו הדרך הרגילה, והאם המתיישבים האלה לא צריכים לקבל דרך אחרת?
עמירה דותן: סליחה שאני מתפרצת, אבל זו נקודה שהעלית וחשוב שנדע אותה.
רענן דינור: אני, ברשותך, אגיב לזה, אבל אנחנו באמת לא נהפוך את הדיון על הישוב חזן.
עמירה דותן: רק כדוגמה שנתת.
רענן דינור: אבל זו דוגמה מתוך שלל רב של דוגמאות.
רענן דינור: אבהיר את הנתונים.
רענן דינור: כבר בחודש מרס התקבלה החלטה שבשטח אש שממוקם קרוב לגבעת חזן, שם יקום הישוב חזן, ובמרס כבר התקבלה החלטה.
רענן דינור: מינואר עד מרס זה הזמן שנעשתה עבודת מטה עם משרד הביטחון, עם צבא ההגנה לישראל, על ויתור בשטח אש.
רענן דינור: זו לא סוגיה פשוטה לוותר על שטחי אש, ולדעתי את מכירה את הרקע לדברים וצריך, בסופו של דבר, לשקול בין שיקולים שונים ובין איזונים שונים.
רענן דינור: מצד אחד, הצורך לתת למתקן צבאי די חדש מספיק שטחי אש, מצד שני, הצורך ליישב את אותה קבוצה.
רענן דינור: אבל נדמה לי שזה יהיה לא נכון כרגע להעמיק בסוגיה הזאת וברשות
רענן דינור: כם אני אמשיך בהצגת הדברים.
רענן דינור: חילקנו את המצגת שלנו לשלוש, עבר, הווה עתיד.
רענן דינור: אני אתייחס, בעבר, למה נעשה עד כאן, בהווה – מה עיקר הפעילות שלנו ואיך אנחנו רואים את ההמשך.
רענן דינור: עד היום הוגשו 2008 תביעות, כאשר מתוך ה-2008, ב-99% ניתנו כבר החלטות כלשהן וב-98% ניתנו החלטות סופיות.
רענן דינור: מדובר בתחום של פיצוי לתושבים, כאשר, כדי לסבר את אוזניכם---
זבולון אורלב: למתי זה מעודכן?
רענן דינור: מלפני מספר ימים.
רענן דינור: לסבר את אוזניכם, אני לא אתן לכם כמובן כל משפחה כמה פיצוי היא קיבלה, אבל משפחה עם בעלות על נכס, עם ממוצע של 5.3 נפשות, שטח מגורים של 156 מטרים, קיבלה כמיליון וחצי שקלים.
רענן דינור: מי שלא היה עם נכס, אלא עם שכירות ציבורית, 976---
זבולון אורלב: אנחנו נאפשר רשות דיבור ותוכלו להטיח בתרבותיות כל מה שאתם רוצים.
זבולון אורלב: זאת מטרת הישיבה.
זבולון אורלב: אם רוצים לקיים דיון, רבותיי, כולם עם יכולת ספיגה.
זבולון אורלב: גם אני רוצה לקפוץ, אבל אחרת לא נתקדם.
זבולון אורלב: נאפשר למרב החברים להתבטא.
רענן דינור: אלה הנתונים שבידי ואני מציג את הנתונים המדויקים שבידי ואם מישהו רוצה לחלוק על נתונים, אז נמצא פה הצוות המקצועי של מנהלת סל"ע שיודע לפרט עד השקל האחרון, גם בסוגיית הפיצויים וגם בסוגיות אחרות.
רענן דינור: מי שבא משכירות פרטית, אז בממוצע אנחנו מדברים על 160,000.
רענן דינור: קרי, למי שלא היה בעל איזה שהוא נכס שכנגדו אני יכול לשלם פיצוי.
רענן דינור: סך הכול, שולמו פיצויים בהיקף של 1,720,000,000
זבולון אורלב: זה לא כולל חקלאים ולא כולל בעלי עסקים.
רענן דינור: לא, אני מיד מגיע אליהם, אדוני.
זבולון אורלב: זה העניין הפרטי.
רענן דינור: רק כפי שמוגדר פיצוי ממוצע למשפחה.
רענן דינור: לא חקלאים, לא עסקים, לא אחרים.
רענן דינור: מיד אני מגיע.
רענן דינור: בתחום העסקים, באזור התעשייה ארז, הוגשו 143 תביעות.
רענן דינור: להערכתי, זה כמעט כל התביעות.
רענן דינור: אני יכול להגיד אך ורק על תביעות שהוגשו.
רענן דינור: אני אינני יכול לדווח על תביעות שלא הוגשו.
רענן דינור: להערכתנו, זה כל מי שזכאי לתביעה ואם אתה תבקש, אפשר להצליב את זה עם נתונים, אבל להתרשמותי זה 100%.
זבולון אורלב: לא, אני רוצה לדעת אם זה 70%, 90%.
רענן דינור: לדעתי, זה לכל מי שהיה זכאי בארז להגיש תביעה.
רענן דינור: מתוך ה-143, 133, שהם 93%, נתקבלה החלטה.
רענן דינור: החלטת תשלום ניתנה ב-92% והחלטה סופית ניתנה ב-77%.
רענן דינור: סך הכול שולמו פיצויים בהיקף של 305 מיליוני שקלים.
רענן דינור: בעסקים חקלאיים הוגשו 273 תביעות.
רענן דינור: אתם רואים כאן את הנתונים.
רענן דינור: מתוך כ-400.
רענן דינור: כאשר תביעות שניתנו בהם החלטה סופית, סך הכול 40% מכלל הקבוצה.
רענן דינור: אנחנו בהמשך נאמר כמה דברים על החקלאים, גם לבקשתה של חברת הכנסת דותן ומה שמוצג כאן לא כולל את מה שסיכמנו בסיכום הדברים עם חברי הכנסת יצחקי ואריאל.
רענן דינור: הוועדה המיוחדת.
רענן דינור: עד היום הוגשו לוועדה המיוחדת למעלה מאלף פניות, כאשר הטיפול ב-82%, 867, כבר הסתיים.
רענן דינור: מדובר בוועדה שעל פי חוק רשאית לעסוק בכל התביעות שהן בגדר יוצא מן הכלל, בהקשר של הגדרת החוק, ואנחנו התחייבנו, על פי סיכום הדברים לחברי הכנסת אריאל ויצחקי, להחזיק את הוועדה עשר שנים נוספות.
רענן דינור: זה נובע כתוצאה מטיב הסיכום.
רענן דינור: כאמור, הוזכר כאן קודם, בהיקף כולל של 640 מיליון שקלים.
רענן דינור: אנחנו עד היום הקמנו 16 אתרים זמניים.
רענן דינור: מתגוררים בהם 1,200 משפחות, מיתד יבול בדרום ועד אבני איתן והתפיסה המרכזית שלנו היא התפיסה הקהילתית.
רענן דינור: ברשותכם, אני רוצה להתעכב רגע על העניין.
רענן דינור: אמר לי חבר הכנסת אביגדור יצחקי, כשהתחלנו את המשא ומתן במה שכונה סיכום הדברים, שהוא בזמנו הציע לראש הממשלה שרון לתת צ'ק לכל משפחה ובכך לתת מענה לסוגיית יוצאי גוש קטיף.
רענן דינור: אני אינני יודע לומר לכם שאביגדור יצחקי טועה, אני גם לא יודע לומר לכם שהוא צודק.
רענן דינור: אנחנו הגענו לתפיסה הקהילתית מתוך ניסיון רציני מאוד ללמוד את לקחי פינוי סיני וללמוד כל מה שניתן בספרות המקצועית והגענו למסקנה שהחשיבה במונחים של שיקום בקהילה היא החשיבה הנכונה.
רענן דינור: היא מסבה הרבה מאוד פעולות ממשלתיות.
רענן דינור: ..
רענן דינור: אנחנו עסוקים היום בלהקים 24 קהילות.
רענן דינור: אני אפרט את זה בהמשך, אבל מלכתחילה כל החשיבה במונחים קהילתיים היא החשיבה שמחייבת אותנו היום במשרדי הממשלה השונים ובמנהלת סל"ע ובמשרד ראש הממשלה, להשקיע אין סוף של פתרונות ייחודיים, כדי להבטיח את המבנה הקהילתי.
רענן דינור: אם ביום מן הימים יסתבר שהמשקל של הקהילה ככוח שיקומי הוא קטן יותר, אני אומר לכם שזאת היתה השקעת אנרגיה שההצדקה שלה היא איננה הצדקה ודאית כל כך, אבל אנחנו עדיין מאמינים שהתפיסה של שיקום בתוך הקהילה היא התפיסה הנכונה, ולכן אנחנו לא חוסכים כל מאמץ כדי להבטיח שכל מתיישב יוכל לבחור בקהילה המתאימה לו וכל קהילה תוכל להיות בישוב של הקהילה.
רענן דינור: אני רוצה לומר שבצורה הכי מחודדת, מדובר בתוכנית שהיא במהותה תוכנית כבקשתך.
רענן דינור: במובן זה, שאנחנו עושים הכול כדי לתת לקהילות מענה באופן שבו הקהילה מגדירה את עצמה, על פי סוג הפעילות שהיתה רוצה לראות את עצמה, או בתחום התעסוקה, או בתחום של אופי החיים הקהילתיים.
רענן דינור: וזה דורש מאמצים אדירים.
רענן דינור: אני אפרט יותר בהמשך.
רענן דינור: לו היינו נותנים צ'ק לכל מתיישב, הבעיה היתה מזמן מאחורינו, לא בטוח שזה היה נותן את המענה הנכון בהיבטים השיקומיים, אבל על כך הרחבתי קודם באופן מלא.
רענן דינור: התעסוקה: אנחנו נמצאים היום עם קבוצה של גרעין קשה---
צבי הנדל: אתה מדבר על תהליכים.
צבי הנדל: עם כל הכבוד, אדוני המנהל הכללי, אתה לא היית שותף להם.
צבי הנדל: אתה לא היית אז בתפקיד, כל מה שאמרת זה בדיוק הפוך, הממשלה רצתה לתת כסף, ואנחנו דיברנו על קהילתי.
צבי הנדל: לא רצו לעשות קהילתי, כשראו שהציבור לא מוכן לשמוע 'לא קהילתי' אז בלית בררה שמתם אותנו במעונות.
צבי הנדל: אז אתה מספר לי עכשיו שיש פה מחשבה.
צבי הנדל: התחנַנו שתהיה מחשבה.
רענן דינור: אני בכל זאת לא אוכל שלא להגיב.
רענן דינור: סלח לי, אדוני, אבל הייתי חבר באותה ועדה בראשותו של אהרן אברמוביץ, ועדת מנהלים כלליים שעסקה לא מעט בשאלות האלה ומהדיונים הראשונים של ועדת אברמוביץ ומהדיונים הראשונים בפורום מנהלים כלליים בראשותו של מר אילן כהן, המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה דאז, עמד הנושא הקהילתי כנושא מרכזי.
רענן דינור: זאת ועוד, הבאנו אנשים שהיו עדים לפינוי סיני, שמענו מהם סקירות מלאות וכבר אז התקבלה החלטה להעמיד את הקהילה כלבנת יסוד.
רענן דינור: אני נתתי לך את העובדות, את הפרשנות תעשה בעצמך.
רענן דינור: הייתי חייב להפריע ברצף הדברים, כי פשוט אמרת דברים שהם לא נכונים.
צבי הנדל: אבל זה לא נכון.
צבי הנדל: אני ישבתי בוועדת כספים כשדנו בחוק.
צבי הנדל: התחננתי על העניין הזה, אז קמו הנציגים של הממשלה, אמרו 'אל תקשיבו לו, הוא רוצה לטרפד את הפינוי ולכן הוא מדבר על קהילה'.
צבי הנדל: יש לי את כל העדים מהשמאל ששמעו את זה.
זבולון אורלב: הואיל ודווקא אני מצדיק אותך, כי גם אני עד לדברים שלך, אני מציע שאת ההיסטוריה.
זבולון אורלב: בואו נפנה את הזמן...
צבי הנדל: אז דו סטרי.
צבי הנדל: בוא נדבר על העתיד.
זבולון אורלב: אגב, מר צבי הנדל, שתדע, אני מעלה כאן עניין, אני לא מתכוון לעשות עם זה כרגע דבר, יש לוועדת ביקורת המדינה סמכות לדרוש ועדת חקירה ממלכתית על יסוד דוח מבקר מדינה.
זבולון אורלב: אם נרצה פעם אחת, אחרי שייגמרו הדברים, לחקור מה קרה שם, יש לכנסת סמכויות.
זבולון אורלב: אני חושב שזו תהיה טעות כרגע לעסוק בדברים.
זבולון אורלב: כרגע יש לנו בעיה, בואו נקדיש את הזמן, נחרוק שיניים ונמשיך קדימה.
זבולון אורלב: אני גם מבקש מהמנהל הכללי לקבל את הערתו של מר צבי הנדל במובן הזה שאנחנו מדברים מעתה וקדימה.
זבולון אורלב: אנחנו מתקדמים קדימה.
זבולון אורלב: הולכים לעתיד.
רענן דינור: תודה, אדוני היושב ראש.
רענן דינור: אשר לתעסוקה, אנחנו נמצאים היום עם גרעין קשה, בעגה המקצועית, של 649 איש שהם 19% מהאוכלוסייה (תיכף אני אפרט) של מחפשי עבודה.
רענן דינור: אנחנו עברנו למודל חדש של שיתוף פעולה בין---
לימור לבנת: רק לשאול שאלה להבהרה, ברשות היושב ראש.
לימור לבנת: מר רענן דינור, בכל הסקירה שנתת על התביעות שהוגשו ושבהן ניתנו החלטות וכולי.
לימור לבנת: בכמה מקומות אני רואה שהתביעות שבהן ניתנה החלטה סופית הם באחוזים די נמוכים.
לימור לבנת: למשל, עסקים חקלאיים, תביעות שבהם ניתנה החלטה סופית, 40%.
לימור לבנת: גם במקומות אחרים אני רואה שיש אחוזים נמוכים.
לימור לבנת: אתה יכול אולי לתת הערכה כמה זמן ייקח עד שיינתנו החלטות סופיות באותן תביעות?
תומר מוסקוביץ: אני אשיב על זה.
תומר מוסקוביץ: כמי שאחראי על המערך של הפיצויים, כמשנה לראש מנהלת סל"ע.
תומר מוסקוביץ: אני מקבל כל יום את כל ההחלטות של ועדות הזכאות.
תומר מוסקוביץ: בערך 80% מההחלטות של ועדת הזכאות זה לבקשת בא כוח התובע, אנחנו נעתרים ודוחים את הדיון.
תומר מוסקוביץ: בוועדות הזכאות אין לנו שום עומס, הם מחכים לתביעות.
תומר מוסקוביץ: חצי מהחקלאים עוד לא התחילו, לא חצי, אבל.
תומר מוסקוביץ: .. בעלי העסקים החקלאיים שלא הגישו את התביעות.
תומר מוסקוביץ: מי שמגיש את התביעות, ומגיש את המסמכים, מקבל את הפתרון שלו מיד.
רענן דינור: כבר הזכרתי בתחום התעסוקה שיש לנו גרעין שהם 645 איש.
רענן דינור: עד היום הפעלנו 7 תוכניות שונות, מהיקף של 57 מיליון.
רענן דינור: שירות התעסוקה עשה עבודה רחבת היקף ולאחרונה יצרנו שיתוף פעולה של שירות התעסוקה עם יזמות תעסוקתית, כאשר התמונה המשתקפת היא כדלקמן: סך הכול אנחנו מדברים על עובדים 2412, 649 מחפשי עבודה ו-881 איש שאינם בכוח העבודה, הם אינם מחפשים עבודה, מסיבות שונות.
רענן דינור: יחד עם ה-649 שמחפשים עבודה, סך הכול זה מגיע ל-1530.
רענן דינור: מי נמצא ב-881?
רענן דינור: נמצאים אנשים שהם כרגע, מסיבות שונות, אינדיבידואליות, אינם מחפשים עבודה וגם לא מצהירים שהם רוצים להתחיל תהליך של עבודה בעוד זמן נקוב כזה או אחר.
רענן דינור: אנחנו מדינה דמוקרטית, אני לא יכול לחייב אף אחד להיכנס למסלול של חיפוש עבודה.
רענן דינור: אם כי כדאי לזכור שגם שירות התעסוקה וגם מט”י אשקלון וגם מנהלת התעסוקה שפעלה באשקלון ועכשיו גם תעסוקתית עושים נפשות כדי שאנשים יחזרו למעגל העבודה.
רענן דינור: אגב, בגוש קטיף, במקור, שיעור המשתתפים בכוח העבודה לא היה יותר גבוה משיעור המשתתפים כאן, על פי הנתונים שיש לכם פה.
דוד רותם: זה לא מסתדר עם מה שמחלקת מחקר ומידע כתבו.
דוד רותם: מחלקת המחקר של הכנסת אמרה דברים אחרים לגבי שיעור המועסקים.
רענן דינור: עד היום 70 חקלאים חזרו לפעילות, 44 במסגרת התוכניות של סל"ע ו-23 במסגרת עצמאית.
רענן דינור: יש עדיין קרקע שממתינה לחקלאים.
רענן דינור: לפי הנתונים של משרד החקלאות, יש לנו 7,000 דונם להציע ליוצאי גוש קטיף, לעומת 4,500 דונם שהיו ברשותם בגוש.
יצחק לוי: סליחה, זה אומר ש-90 חקלאים לא רוצים לחזור לעבודה?
יצחק לוי: מהנתון הקודם.
יצחק לוי: כלומר, שיש 90 חקלאים שאתה אומר שלא רוצים לחזור לעבודה.
יצחק לוי: זאת אומרת, שאין שום חקלאי שממתין היום.
רענן דינור: קודם כל, חבר הכנסת לוי, יש חקלאים שהם רוצים לחזור והם בתהליך, יש כאלה שאינם רוצים לחזור, יש כאלה שהם לא בין החקלאים שהיו פעילים ורוצים להיות בחקלאות.
רענן דינור: יש מגוון גדול מאוד.
יצחק לוי: כמה יש שרוצים לחזור והם בתהליך?
רענן דינור: תראה, המבחן לשאלה הזו זה הצטרפות לתוכניות השונות.
רענן דינור: אני לא יכול, במונחים של בוחן כליות ולב, להגיד לך מה בלבו של כל אחד.
רענן דינור: אני יכול לומר לך מה המגעים שיש עם הגופים השונים שלנו מקרב החקלאים.
רענן דינור: פירוט נוסף יוכלו לתת הצוות שעוסק בנושא החקלאות, אבל בגדול אני אומר לך שלא כל מי שהיה חקלאי פעיל נמצא היום בתהליך של חזרה לקבלת משק.
יצחק לוי: לא, אבל לפי הנתון זה יותר מ-50%.
יצחק לוי: אתה אומר ששבו 70, אתה אומר שיש לך אדמות מוכנות ואתה אומר ש-90 לא רוצים לשוב.
רענן דינור: לא, 'לא רוצים לשוב' זו אמירה של אדוני.
רענן דינור: יש 90, אכן, שהם נמצאים בוואריאציות שונות.
רענן דינור: יש כאלה שרוצים והם בתהליך.
רענן דינור: יש כאלה שאומרים 'רגע, התנאים הקיימים כרגע לא מספקים אותנו, אנחנו רוצים תנאים טובים יותר כדי לחזור לחקלאות'.
רענן דינור: בין השאר מושמעות טענות שלהקים היום משק בתוך גבולות הקו הירוק לא מסתדר עם מה שהם מקבלים כפיצויים.
רענן דינור: אנחנו חושבים אחרת, אפשר גם בנושא הזה להרחיב.
רענן דינור: אבל אם שאלת מה הטיפולוגיה, מה ההקבצה של החקלאים לסוגים השונים, יש בהחלט כאלה שרוצים, אך טוענים שהתנאים הקיימים היום אינם מאפשרים להם לחזור לחקלאות.
רענן דינור: זה חישוב שנדע, אנחנו נתייחס לזה גם בהמשך.
דוד רותם: ה-4,500 , זה בצמוד ליישובים שלהם, זה קרקע שנבדקה והיא מתאימה לגידולים חקלאיים, או שחלק מהן נמצאים במרחק של שעות נסיעה?
רענן דינור: קודם כל, אני מבקש, אדוני היושב ראש, שנקדיש לנושא החקלאות בנפרד.
רענן דינור: תן לי להציג את הדברים ברצף, אני זוכר את שאלתו של אדוני והוא יקבל התייחסות, רק כרגע תנו לי להציג את הדברים.
רענן דינור: במה ששייך לתחום החברתי אני אסקור את זה בקצרה.
רענן דינור: אנחנו מדברים על המסגרת המשפחתית כלבנת יסוד, הקהילה, יכולת בחירת העתיד, אנחנו עוסקים בכל משפחה ומשפחה, יש ליווי צמוד, יש פעולה חברתית שלמה.
רענן דינור: אתה מגביל אותי בזמן, אני, ברשותך, לא אתן את המשקל שרציתי---
זבולון אורלב: אמרת לי חצי שעה, אז אני אמרתי שנותרו כעשר דקות.
רענן דינור: אז הואיל ואנחנו ניקח גם זמן שאלות, אז בינתיים יש לי עוד רבע שעה.
רענן דינור: הסיכום עם חברי הכנסת: הסיכום עם חברי הכנסת כולל מספר סעיפים.
רענן דינור: אני אמנה אותם בקצרה רבה.
רענן דינור: הוא כולל מענק בהתייחס לוותק אישי לילדים מתחת לגיל 3.
רענן דינור: החוק לא נתן מענה---
זבולון אורלב: זה כולל שינוי חוק פה?
רענן דינור: לא, את כל השינויים עשינו במסגרת החלטות, על בסיס החוק הקיים, ללא שינויי חוק.
רענן דינור: הכול בליווי צמוד של הדרגים הכי בכירים במשרד המשפטים כדי שתהיה הנפקותא המתאימה לכל אחת מן ההחלטות עליהן החליטה הממשלה.
רענן דינור: אנחנו הגדלנו את דמי ההסתגלות לתקופה נוספת.
רענן דינור: נתנו דמי הסתגלות מינימלית לבעלי עסקים, מה שלא היה קודם לכן, מענק שכר דירה עד להגיע ליישובי הקבע, זה נושא שטופל על ידי חברת הכנסת דותן ואחרים, איך להבטיח שהחלטות שניתנו לגבי דיור זמני יהיו קורלטיביות למועדים שבהם מבני הקבע יעמדו לרשות המתיישבים.
רענן דינור: את הסוגיה של מענק לבעלי בית, מענק לשוכרים ציבוריים ומענק לבני מקום, שזו היתה אחת הסוגיות המרכזיות.
רענן דינור: כאן אני רוצה רגע להתעכב.
רענן דינור: אנחנו קיבלנו את התפיסה של יוצאי גוש קטיף, שכדי להבטיח את החוזק הקהילתי ולאורך שנים, צריך למצוא סידור מיוחד לבני הקהילה, כדי שגם הם יוכלו להצטרף לקהילות ולא ייווצר מצב שאנחנו בעצם גוזרים קהילות שהן מבוגרות יחסית ואין להן את היכולת, לאורך שנים, להתפתח כקהילה חזקה.
רענן דינור: לכן השקענו מאמצים אדירים כדי להבטיח שלבני יוצאי גוש קטיף, בני מקום, בעגה שלנו, יהיה את התנאים שיאפשרו להם להצטרף לקהילות ובהחלט יצרנו את התנאים האלה גם כשלא היתה להם זכאות על פי החוק.
רענן דינור: אשר לעתיד, אנחנו עם 24 נקודות התיישבות, כאשר, כבר ציינתי קודם, ואף בהרחבה, את החשיבות שאנחנו רואים לנושא הקהילתי.
רענן דינור: אנחנו נמצאים היום עם תוכניות בהיקף של 4,000 יחידות דיור עבור 1,600 משפחות.
רענן דינור: ממה זה נובע?
רענן דינור: למה אנחנו, תיאורטית, מספקים יותר פתרונות לכל תושב?
רענן דינור: דבר ראשון, משום לא כל התושבים יודעים סופית לאיזה קהילה הם רוצים להצטרף ואנחנו נמצאים עם הרבה מאוד רשימות המתנה ואנחנו לא רוצים לחכות עד שהרשימות תגובשנה סופית, לכן אנחנו יוצרים אישורי תוכניות שהן מעבר לווליום הידוע כרגע של כל קהילה וקהילה.
רענן דינור: שתיים, כבר הסברתי קודם שיש לנו רצון בקהילות חזקות לאורך שנים.
רענן דינור: אם אני אצור מצב שאני אבנה ישוב שהוא בנוי אחד על אחד מול אלה שנרשמו, אני גוזר על הישוב הזה חנק.
רענן דינור: שלוש, גם זה כבר ציינתי קודם ואדגיש שוב, אני רוצה את בני המתיישבים.
רענן דינור: ולכן בנינו פורמט של 4,000 פתרונות עבור 1,600 משפחות.
רענן דינור: זה אומר לכם שאנחנו רוצים גם לראות את הלא זכאים שם, אנחנו רוצים לראות את בני המקום שם ואנחנו רוצים לקלוט אנשים מהציבור הרחב.
רענן דינור: ואכן יש התעניינות.
רענן דינור: בחלוצית 1 וחלוצית 4, יש התעניינות של לא מעטים כדי להיקלט, הגם שאינם יוצאי גוש קטיף.
רענן דינור: יש לנו עניין גדול בראייה של מדיניות ממשלתית בהתיישבות והתחזקות באותן קהילות.
רענן דינור: מרגע זה אני רוצה לעבור בקצרה רבה ל-24 קהילות.
רענן דינור: שכונת הרצוג, המכונה בפי העם 'שכונת הגולף', שכונה עירונית, 92 משפחות, 420 מגרשים.
רענן דינור: אנחנו רוצים מבחינתנו כבר מדצמבר 2007 לראות את הבתים הראשונים נבנים בשכונת הרצוג.
רענן דינור: ניצן – קהילתי דתי.
רענן דינור: יש לנו 210 משפחות על 442 מגרשים.
רענן דינור: לוח הזמנים: אנחנו רוצים להתחיל לבנות כבר היום.
רענן דינור: יש עיכובים.
זבולון אורלב: אדוני המנהל הכללי, בהתייעצות עם יושבת ראש ועדת המשנה, אנחנו סבורים שהסקירה הזאת, חבל לנו על הזמן של הוועדה.
עמירה דותן: הנושא של יישובי הקבע.
רענן דינור: זה הכול יישובי קבע.
עמירה דותן: אני רוצה שוב לחזור.
עמירה דותן: אנחנו רצינו לקבל תמונת מצב שבתוכה יש נושא של יישובי הקבע.
עמירה דותן: הרשימה שלפנינו מעודכנת ואנחנו יודעים גם מה שקורה מול המתיישבים, יחד עם זה, אתה רואה גם את שפת הגוף של המתיישבים שיש פער בין האמירות ובין המצגת לבין תחושת הבטן.
עמירה דותן: לכן, מאחר ויש לנו רק עוד שעתיים לדיון, הבאנו לכאן את משרדי הממשלה השונים, יחד עם המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, כי למשל בחקלאות אנחנו יודעים שישנם פערים בין משרד למשרד ראש הממשלה.
עמירה דותן: ואני חושבת שכדאי לייחד ישיבה נוספת לכל הנושא של מגורי הקבע.
רענן דינור: מבחינת לוח הזמנים, אנחנו רוצים כבר להתחיל לבנות בתי מגורים באופן מיידי.
רענן דינור: לצערי הרב, בניצן התושבים מסרבים מזה חצי שנה לגשת להגרלה.
רענן דינור: אני מוכן להסביר את זה בהמשך.
רענן דינור: ככל שאני מבין את העניין.
רענן דינור: בניצנים אנחנו רואים תחילת בנייה כבר ביולי 2008.
רענן דינור: אני מקווה מאוד שעמדת המתיישבים לעבור לאלתר לאחריות של מועצה אזורית חוף אשקלון לא תגרום לעיכובים נוספים.
רענן דינור: אני אומר כאן באופן פורמלי שאם ייווצר מצב---
צבי הנדל: זה בלתי אפשרי, הרי.
רענן דינור: לגבי חלוצית 1 – 21 משפחות.
רענן דינור: אנחנו הולכים על 348 מגרשים בתוכנית הכוללת, שלב א' 78.
רענן דינור: מתחילים לבנות בפברואר 2008.
רענן דינור: חממות מוקמות, יש בהחלט ברכה גדולה באזור.
רענן דינור: חלוצית 4 – אותם נתונים, אותו פברואר 2008.
רענן דינור: כמובן מספרים שונים.
רענן דינור: לגבי מבקיעים – אנחנו מדברים על 25 משפחות.
רענן דינור: קהילת המקור זה פאת שדה, 52 מגרשים, כאשר לוח הזמנים כבר החל.
רענן דינור: חפץ חיים – 64 משפחות, 400 מגרשים, 215 בשלב א'.
רענן דינור: כאשר במהלך יולי 2008 אפשר להתחיל את המבנים הראשונים.
רענן דינור: יד בנימין – אנחנו עד סוף החודש הבא מקווים שאפשר להתחיל לבנות ב-50 מגרשים.
רענן דינור: יסודות – אוקאטובר 2008.
רענן דינור: עין צורים – מרס 2008.
רענן דינור: אבני איתן – פונקציה של הסכמות עם המתיישבים.
רענן דינור: בוסתן הגליל – אפשר יהיה להתחיל לבנות בדצמבר 2007, כולל גם הסוגיות המיוחדות.
רענן דינור: מגן שאול – אנחנו כבר בשלבים מתקדמים של בנייה.
רענן דינור: מגן שאול בגלבוע.
רענן דינור: יד חנה – עמק חפר, משפחות חומש, 28 משפחות, כאשר אפשר יהיה להתחיל לבנות כבר בימים אלה.
רענן דינור: אריאל – יש לנו סוגיה מיוחדת בעניין.
רענן דינור: אם המתיישבים ירכשו מגרשים---
זבולון אורלב: זו אחת הסוגיות שלפחות אני ארצה לשים על השולחן היום.
רענן דינור: פלמחים – אנחנו מקווים מאוד שאפשר יהיה להתחיל כבר באפריל 2008.
רענן דינור: יש עוד כמה סוגיות שלא פתורות גם עם המתיישבים וגם עם הקיבוץ.
רענן דינור: בת אדר – הבנייה באתר כבר התחילה.
רענן דינור: תלמי יפה – ניתן יהיה להתחיל לבנות בדצמבר הקרוב.
רענן דינור: אמציה – זו סוגיה שאנחנו מנסים לסיים את ההסכמות עם הישוב הקולט.
רענן דינור: ניר שם – תלוי בהסכמות עם המתיישבים.
רענן דינור: חזן – תלוי בהסכמות עם המתיישבים.
רענן דינור: שומריה – תלוי בהסכמות עם המתיישבים.
רענן דינור: כרמית – תלוי בהסכמות עם המתיישבים.
רענן דינור: קבוצת אבי פרחן – היא הקבוצה היחידה שאין לנו שום מושג לאן הקבוצה הזו הולכת.
רענן דינור: מה שהקבוצה רוצה לא עולה בקנה אחד עם האפשרויות שלנו ולכן זו קבוצה אחת מתוך 24 שאין לנו כל יכולת לומר לכם היום, חברי הוועדה, לאן הם הולכים.
זבולון אורלב: תודה רבה למנהל הכללי של משרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: אנחנו נאפשר עכשיו ליושב ראש ועד המתיישבים.
עמירה דותן: אנחנו צריכים להחליט מה אנחנו רוצים לעשות בדיון, כי אם אנחנו עובדים על 24 הנקודות, אז זה דיון של 4 שעות ואני חושבת שאנחנו נצא עם שכרנו לא בידינו.
עמירה דותן: הנקודה הזאת היא קודם כל מה עושים עד ההגעה.
עמירה דותן: כלומר, מי מתחזק את המגורים הזמניים האלה שהופכים להיות כבר עוד מעט קבע, ואיפה הכספים לדבר הזה ושלא כל רגע הפקק של החשמל זה ושריפה וכל מיני דברים כאלה, גם קיץ וגם חורף.
עמירה דותן: ואחר כך באמת לנקודות שמעבר ליישובי הקבע.
עמירה דותן: את זה נשים בצד לדיון יותר נרחב, לתעסוקה, לחקלאות, לאותם דברים שבשלהם המתיישבים באו כדי לשמוע גם את אנשי המקצוע.
צבי הנדל: הכי חשוב שמשרד ראש הממשלה לא ייצאו מפה בהרגשה שהכול בסדר.
צבי הנדל: הם בהרגשה אמיתית כזאת.
זבולון אורלב: אני מקווה שכל הדוברים שנרשמו שמעו את בקשתה ועצתה, שמקובלת עליי, של חברת הכנסת דותן.
ליאור כלפה: שלום לכולם, צהריים טובים.
ליאור כלפה: אני רוצה להודות על הדיון הזה.
ליאור כלפה: למר זבולון אורלב ולעמירה דותן, על הדיון הזה.
ליאור כלפה: זה דיון חשוב, אני חושב שאין ספק שהדיונים האלה יכניסו גם את הקצב הנכון לדברים וישימו את הדברים במקום הנכון שלהם ואולי בעזרת ה' גם יקדמו אותנו כמה צעדים קדימה.
ליאור כלפה: לעצם העניין, חשוב לי להדגיש, אוכלוסיית גוש קטיף, ראשי הקהילות פועלים קשה על מנת לא להצטייר כאיזה אוכלוסייה מסכנה או אוכלוסייה שזקוקה לרחמי שמים.
ליאור כלפה: מדובר על אוכלוסייה שהיתה אוכלוסייה חזקה בגוש, אוכלוסייה יצרנית שבדרך כלל רק דברים טובים ראינו משם, גם בתקופות הקשות, תקופות הטרור, ואנחנו היום נמצאים במציאות שאנחנו מצד אחד נאבקים על זכויותינו, נאבקים על החזרה לשגרה, חזרה לחיים הנורמליים, שמבינים שאת הקרקע שדרכנו עליה, כרגע לא נחזור אליה, ולעם ישראל בהזדמנות אחרת שישכיל וכן יחזור אליה, אבל כרגע זה לא הדיון, ואתה בין המציאות שאתה היום במדינה, אם אתה לא מגיע והולך על ארבע, אז לא בטוח שירימו אותך.
ליאור כלפה: אני לא מתכוון להיכנס כרגע לדיון מול המצגת.
ליאור כלפה: בסך הכול בחצי השנה האחרונה נעשתה עבודה מול משרד ראש הממשלה, בראשותו של המנהל הכללי, נכון, היו שם גם הישגים מסוימים, בנושא של הפיצוי האישי וזה קידם חלק מהדברים.
ליאור כלפה: מצד שני, תמונת המצב נכון להיום בשטח היא עובדתית.
ליאור כלפה: אי אפשר להתווכח איתה.
ליאור כלפה: יש היום בשטח אתרים זמניים.
ליאור כלפה: האתרים הזמניים לא השתנו, אנחנו שנתיים באתרים הזמניים והצפי היום באתרים הזמניים הוא לטווח הרבה יותר רחוק.
ליאור כלפה: משרדי הממשלה, ברובם, לא נערכו לכך.
ליאור כלפה: כולם נערכו וכל משרד ממשלתי שאתה מדבר איתו, אומר 'חבר'ה, אנחנו נערכנו רק ל-2007'.
ליאור כלפה: לא היתה שום חשיבה בתוך משרדי הממשלה מעבר ל-2007.
ליאור כלפה: והיום, לנושא הזה קודם כל נדרשת היערכות בין משרדית לזמן שחולף, לאורך הזמן באתרים הזמניים.
ליאור כלפה: האתרים הזמניים אצלנו זה לא רק האתרים הזמניים בקרווילות, כי גם קהילה שהלכה קדימה לפני ההתנתקות כבר, העיר אשקלון כדוגמה, כ-120 משפחות, זה אתר זמני.
ליאור כלפה: לכן אולי גם המספרים לא תואמים בין הדוח של משרד ראש הממשלה לדוח של ועד המתיישבים.
ליאור כלפה: אנחנו מתייחסים לקהילה כזו כקהילה.
ליאור כלפה: ולשמחתנו הרבה, משהו כמו שנה אחרי ההתנתקות גם המנהלת רואה את הקהילה הזו כקהילה ומתקצבת אותה כקהילה ויש לזה את התרומה בצדו.
ליאור כלפה: לעצם העניין – אני חושב שאין חילוקי דעות ואני לא אומר את זה רק מגרוני, אומרים את זה רבים, שבתהליך הזה היה חוסר מחשבה ותכנון.
ליאור כלפה: אנחנו משלמים על זה את המחיר, ולא רוצה להפנות אצבע מאשימה לפלוני או לאלמוני, אבל בתהליך הזה היה חוסר מחשבה וחוסר תכנון שמתבטאים בכל מקום.
ליאור כלפה: אבל אני חושב שכן, נכון להיום, ולגבי חוסר המחשבה והתכנון לעשות רגע פסק זמן, לנסות לחשוב ביחד.
ליאור כלפה: אנחנו רואים למשל בגורמים מסוימים (כי גם חשוב להגיד דברים טובים) שבמקומות מסוימים שנכנסים לביצוע, הקרן הקיימת לישראל או החטיבה להתיישבות, הדברים מקבלים דחיפה אחרת.
ליאור כלפה: העסק נראה אחרת.
ליאור כלפה: הם יודעים גם לעבוד עם---
זבולון אורלב: בנימה חיובית.
ליאור כלפה: חיובית.
ליאור כלפה: הם גם יודעים לעבוד עם הקהילות.