GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: לאחר מכן אנחנו נאפשר למר פיינבלום ולראש עיריית דימונה, מר כהן, להתייחס.
זבולון אורלב: זה ימלא את חצי השעה הראשונה.
זבולון אורלב: כאמור, בשעה 10:00 ראש-הממשלה יכנס ויתייחס לדוח ולאחר שהוא יתייחס לדוח, יתייחס מבקר המדינה, חברי הכנסת, ואם ראש-הממשלה ירצה להגיב בסיום הדיון, אנחנו כמובן נאפשר לו.
זבולון אורלב: מאחר שזאת הופעתו הראשונה של ראש-הממשלה בוועדה, אני מאוד מאוד מבקש שכולנו נשמור על סדר דיון כראוי.
זבולון אורלב: כאמור, אנחנו עוסקים בדוח מבקר המדינה, ניגוד עניינים בפעולות מי שהיום ראש-הממשלה, השר אולמרט.
זבולון אורלב: צריך גם לומר שהמבקר העביר את הדוח הזה ליועץ המשפטי לממשלה, לאחר שמצא חשש לעבירות פליליות.
זבולון אורלב: כידוע גם על פי החוק היועץ המשפטי לממשלה חייב לדווח לוועדת ביקורת המדינה חצי שנה אחרי שנמסר לו הדוח מה הוא החליט לעשות.
זבולון אורלב: חלפו רק כשלושה חודשים ולכן עלינו להמתין.
זבולון אורלב: אני מבקש לכן שהדיון יעסוק יותר בהיבטים המינהליים ובהיבטים הארגוניים.
מיכאל איתן: אנחנו מחכים לתגובות ממנו.
זבולון אורלב: אנחנו מחכים לתגובה על הדוח הראשון שקשור בעסקים קטנים.
מיכאל איתן: כמה זמן עבר?
זבולון אורלב: אני מוכן לבדוק את זה תוך כדי הישיבה.
זבולון אורלב: תשעה חודשים.
מיכאל איתן: היינו צריכים לקבל אחרי שישה חודשים.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: הוא ביקש לחבר את זה עם חברת סיליקט.
זבולון אורלב: המבקר אומר שהיועץ ביקש לדון בשני הדוחות האלה כעניין אחד ולכן כנראה רק עוד שלושה חודשים יודיע לנו באשר לשני העניינים האלה.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: יש ארבעה תיקים שקיימים כיום במשרד של היועץ המשפטי לממשלה שאנחנו העברנו לו אותם.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: יש פרשה אחת שכבר יש החלטה של היועץ המשפטי וזאת פרשת בל"ל.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: הפרשה הזאת הועברה למשטרה והיא נמצאת על שולחנה של המשטרה.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: מתנהלת חקירה.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: יש עוד שלושה נושאים שאנחנו העברנו כאשר אחד מהם נוגע לסיליקט דימונה, לפרשה שאנחנו דנים בה היום, הנושא של ניגוד העניינים.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: הנושא השני נוגע לרשות לעסקים קטנים ובינוניים, מינויים שהיו ברשות הזאת, והנושא השלישי נוגע לבית ברחוב כרמיה 8 שהעברנו את העובדות שצברנו בעניין הזה לעיונו של היועץ המשפטי לממשלה.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: אלה בעצם ארבעת התיקים.
לימור לבנת: אני מבינה מהתשובה שהיועץ המשפטי לממשלה ביקש להשיב יחד על שני הדוחות, גם של הרשות לעסקים קטנים וגם של מרכז ההשקעות?
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: נכון.
לימור לבנת: ותשובתו תינתן בנפרד, כי לאו דווקא אותה תשובה תינתן.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס: אני מניח שהיא תינתן בקרוב.
זבולון אורלב: אני מזמין את מר שלמה גור, מנכ"ל משרד מבקר המדינה, לסקור בתמציתיות את הדוח כי הרי הדוח נמצא בפנינו.
שלמה גור: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
שלמה גור: כפי שאמרת, הדוח עוסק בניגוד עניינים בפעולות שר התעשייה מר אהוד אולמרט בעניין הענקת מעמד מפעל מאושר למפעל ת.ס.
שלמה גור: תעשיות סיליקט בע"מ.
שלמה גור: הדוח אינו עוסק לא ביזם ולא בגורמים פרטיים אחרים אלא בפעילותם של הגופים המבוקרים, היינו, השר וגורמי הממשל.
שלמה גור: בראשית דבריי אני רוצה להדגיש שמשרד מבקר המדינה עוסק בביקורתו בסוגיית ניגוד העניינים בהיבט הנורמטיבי ציבורי ולא בהיבט הפלילי, שהרי קבלת החלטות במצב של ניגוד עניינים כשלעצמה פסולה, שכן היא פוגעת באמון הציבור, במערכת השלטונית ובחובת הנאמנות שבה חב נבחר ציבור ועובד ציבור כלפי הציבור.
שלמה גור: ממועד שבו החל עורך-דין מסר בטיפול במפעל סיליקט נמצא השר באופן ברור, מובהק וחד-משמעי במצב של ניגוד עניינים וזאת לאור קשריו עם עורך-דין מסר, נציגו של מפעל סיליקט, שהרי עורך-דין מסר הנו חברו של השר אולמרט, עורך-דינו המייצג אותו בעניינים פרטיים, שותפו בעבר, ומי שעמד בראש העמותה שפעלה לבחירתו לראשות העירייה של מר אולמרט בשנת 1988.
שלמה גור: מכיוון שכך, היה צריך השר אולמרט למשוך את ידיו מהטיפול בנושא.
שלמה גור: נסיבות הטיפול בפרשת מפעל סיליקט גם הן ייחודיות.
שלמה גור: מדובר בבקשה שנייה שהגיש המפעל בשנת 2001 לאחר שבשנת 1992 קיבל מעמד מפעל מאושר.
שלמה גור: מעמד זה נשלל ממנו כעבור חמש שנים, בשנת 1997, כיוון שהמפעל לא קם.
שלמה גור: יתר על כן, המפעל נותר בעל חוב למדינה בסדר גודל של כ-350 אלף דולר שסולק רק בשנת 2005 באיחור של למעלה משנה וחצי מהמועד שמרכז ההשקעות קבע.
שלמה גור: משמעות מעמד מפעל מאושר הוא בעיקר אישור מענקי ההשקעה למפעל מכספי המדינה.
שלמה גור: מרכז ההשקעות במשרד התעשייה הוא הגוף המוסמך להעניק מעמד זה והוא אינו נוהג לדון בבקשות של מפעלים שהנם בעלי חוב למדינה.
שלמה גור: למרות זאת, בשנת 2001 הוגשה בקשה מחודשת של המפעל וזאת לא נדונה במשך שנה וחצי.
שלמה גור: בשנת 2003 שכר היזם את שירותיו של עורך-דין מסר, לדבריו בפומבי, כפותח דלתות, ואז מתחיל מרכז ההשקעות לדון בבקשה.
שלמה גור: מתוך זהירות רבותיי ולאור הניסיון הקודם עם המפעל, והחוב שהיה קיים למדינה דרש מרכז ההשקעות בטוחות מוגדלות.
שלמה גור: כמו כן העמיד תנאי סף מחמירים בתחום הפיננסי, בתחום הטכנולוגי ובתחום השיווקי.
שלמה גור: השר אולמרט, כשר התעשייה, צריך היה לפסול את עצמו על הסף מלטפל בעניין מפעל סיליקט מרגע שעורך-דין מסר החל לייצגו.
שלמה גור: משלא עשה כן, היה שרוי בניגוד עניינים מתמשך וכל התערבות נוספת במישרין או באמצעות עוזריו הנה התערבות פסולה.
שלמה גור: מהי אותה התערבות.
שלמה גור: ביולי 2003 מתקיימת כבר הישיבה הראשונה אצל השר אולמרט בהשתתפות עורך-דין מסר וגורמי המקצוע.
שלמה גור: בניגוד לעמדת גורמי המקצוע שקבעו כי מדובר בפרויקט בסיכון גבוה ובפרויקט עם כדאיות נמוכה למשק הלאומי, התערב השר לטובת המפעל, זרז את לוח הזמנים לטיפול בבקשה באופן שיהלום את האינטרס הכלכלי של המפעל, היינו לקוחו של מסר, ובנוסף, באוגוסט 2003, במהלך סיור של השר בדימונה, הוא הורה על מתן הקלות מפליגות וחריגות למפעל שעיקרן הפחתת סכום הנאמנות שנדרש המפעל להפקיד בסך כ-60 מיליון שקלים לסך של 20 מיליון שקלים.
שלמה גור: היינו, הפחתה של כשני-שלישים מהסכום.
שלמה גור: בנוסף הוענקה הנחה של כמיליון שקלים על פיתוח הקרקע, הנחה שבסופו של תהליך מגיעה לכדי שישה מיליון שקלים.
שלמה גור: התערבותו של השר במתן הנחיות העומדות בסתירה לעמדת אנשי המקצוע טרם מתן אישור מרכז ההשקעות ובמצב של ניגוד עניינים היה בה כדי להשפיע על שיקול דעתם של אנשי מרכז ההשקעות, כמו גם לשבש את מנגנוני קבלת ההחלטות בידי גורמי המקצוע המוסמכים אשר נועדו להבטיח כי החלטותיהם תהיינה לטובת המדינה ולטובת האינטרס הציבורי.
שלמה גור: יתר על כן, פעולה במצב של ניגוד עניינים ואפילו מראית העין בהקשר זה גורמת לפגיעה באמון הציבור וברשויות השלטון, וככל שעוצמת ניגוד העניינים חריפה יותר, כך מתחזקת האפשרות לפגיעה משמעותית באמון הציבור, בטוהר המידות ובתקינות פעולת המינהל.
שלמה גור: הביקורת סבורה כי היה על השר אולמרט לפסול עצמו לחלוטין ממעורבות מכל עניין הנוגע בחברה מרגע התחלת מעורבותו של עורך-דין מסר, ומשלא עשה כן, פעל בניגוד להתנהלות נורמטיבית ראויה של נבחר ציבור.
שלמה גור: אני מבקש גם להדגיש כי היה על השר לנהוג בזהירות יתר נוכח התרעתו של היועץ המשפטי דאז, אלי רובינשטיין, לשר אולמרט שלא להתערב בעצמאות שיקול הדעת של מינהלת מרכז ההשקעות בעניין אחר, בעניין מפעל קוקה-קולה, וזה נעשה באוקטובר 2003.
שלמה גור: עוד קודם לכן, בהתאם לעקרונות פסיקת בית המשפט העליון, בפרשת חוד, עליו מתבססת חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה.
שלמה גור: ברצוני להבהיר, ואני חושב שנדגיש את הנקודה הזאת, שאין הביקורת חולקת על חשיבות עידוד פיתוח הנגב בכלל ודימונה בפרט.
שלמה גור: להפך.
שלמה גור: יש לנו עניין רב כמוסד ממלכתי בפיתוח הנגב, בפיתוח הגליל ובפיתוח הפריפריה, אולם גם מדיניות זו, מדיניות חשובה ביותר, חייבת להתבצע על פי כללי מינהל תקין, תוך שמירה על המשאבים המוגבלים של מרכז ההשקעות וניצולם המיטבי והשוויוני ולא מתוך שיקולים זרים שבסופו של דבר עלולים לפגוע בדימונה ובאפשרויות התעסוקה בה.
שלמה גור: לסיכום אדוני היושב-ראש.
שלמה גור: סוגיית פעולתו בניגוד עניינים ומעורבותו האישית המכרעת בעניינים קשורים השונים בקידום פרויקט סיליקט דימונה מעוררים, כפי שאמר אדוני, חשש של פגיעה בטוהר המידות ולכן הועבר הנושא לעיונו של היועץ המשפטי לממשלה על פי סעיף 14ג להמשך טיפולו בנושא.
זבולון אורלב: אני רוצה להוסיף לסקירה ולומר שבדוח יש גם טענות קשות כלפי העובדים של מרכז ההשקעות שאם מותר לומר, קצת זיגזגו גם הם בהחלטות שלהם, דברים שגם הם דורשים הסבר.
זבולון אורלב: אני מקווה שמנהל מרכז ההשקעות נמצא כאן.
חזי צאיג: נמצא.
23597: בוקר טוב לכולם.
23597: בוקר טוב אדוני יושב-ראש הוועדה, אדוני המבקר, חברי הכנסת.
23597: אני נמצא כאן לא על תקן חלילה של מישהו שמייצג את אחד הצדדים.
23597: אין לי עניין, אני לא חברו של ראש-הממשלה ואין אני חברו של המשקיע.
23597: ברור לי שמבקר המדינה ואנשיו עושים את עבודתם ואני לא מתערב חלילה.
23597: הזמנתי את עצמי אל משרד המבקר ואני מודה לו על כך שהוא קיבל אותי.
23597: אני בא כנציג של עיריית דימונה וזה תפקידי.
23597: אני בא כנציג של אנשי הנגב, וזה תפקידי.
23597: אני רוצה לומר מדוע מיום היבחרי באוקטובר 2003, מהיום בו הגיע אלי האיש הזה שקוראים לי אפרים פיינבלום - ובדקתי מי הוא, ושאלתי וראיתי מה הוא עשה ביחד עם המשקיעים - מאותו יום כיבדתי את האנשים האלה ורצתי אתם לכל משרד אפשרי כדי להקים את המפעל המיוחד הזה, מפעל הסיליקט.
23597: אני מודה לך אדוני, מר גור, על מה שאמרת בסוף הדברים לגבי פיתוח הנגב כי אלה דברים שחשוב מאוד שייאמרו, אבל בין האמירות שלנו, בין האמירות של הממשלה – ויש בי מידה לא מבוטלת של ביקורת על הזנחת הנגב – לבין מה שקורה בנגב היום, המרחק הוא רב.
23597: בדימונה לא הוקם מפעל מאז 1989.
23597: בדימונה שמונה אחוזים מבוגרי העיר נשארים בה ו-92 אחוזים מהבוגרים עוזבים את העיר – וכולם בוגרי אוניברסיטה – כי אין מקומות עבודה.
23597: המצב בנגב הוא איום ונורא.
23597: הבעיה הדמוגרפית – ויסלחו לי אלה שינועו באי-נוחות בכיסאות שלהם – מאיימת עלינו.
23597: במשולש דימונה-בארשבע-ירוחם, ואם נוסיף גם את הצלע, ערד, תחושה של המערב הפרוע, לית דין ולית דיין.
23597: ראוי שגם משרד המבקר וגם אנחנו, אנשי הציבור, נבדוק מה קורה שם, למה האזור הזה הופך להיות לנחלה פרטית של בני הדודים שלנו, הבדואים.
טלב אלסאנע: תפסיק להסית.
23597: אני לא מסית.
זבולון אורלב: חבר הכנסת אסאנע, אפשרתי לך להעיר את ההערה.
טלב אלסאנע: כל אחד שרוצה להכשיר את השרץ, מטיל את זה על הבדואים.
23597: אני לא רוצה להכשיר שום שרץ.
23597: צר לי שאתה אומר את זה כי אני דואג לבדואים באזור שלי יותר ממך.
זבולון אורלב: מר כהן, אני מבקש ממך.
23597: סליחה.
23597: אני אומר את הדברים האלה כי אני כראש עיר, בלי שום קשר למשרד ראש-הממשלה, אין לי ולא היה לי עניין, אימצתי את החבר'ה האלה.
23597: חיבקתי את המשקיעים ורצתי אתם מהיום הראשון למשרדי הממשלה השונים.
23597: הגעתי לשר אהוד אולמרט וביקשתי שיקבל אותי עם המשקיעים, והסברתי את הדברים.
23597: לא פגשתי את אורי מסר אלא מאוחר יותר.
23597: באתי לשר, לראש-הממשלה היום, ואמרתי שיש בדימונה 11.5 אחוזי אבטלה ואני מבקש ממנו בכל לשון של בקשה לקבל את המשקיעים האלה ולעזור לי להקים את המפעל.
23597: אני הוא זה שפניתי לראש-הממשלה וביקשתי לעזור לי להקים את המפעל.
23597: כבר חצי שנה אני נאבק עם המשקיעים והמשקיעים הולכים עם תחושה – ואמר לי אחד המשקיעים שהם באו לדימונה להשקיע במפעל ולמצוא את מקומות עבודה, כאשר המפעל הזה יוסיף לדימונה 200 מקומות עבודה ואנחנו מוצאים את עצמנו בתחושה של גנבים שפשעו ולקחו.
מיכאל איתן: אתה יודע כמה המשקיעים עשו מיליונים מכספי מדינה שהם באו כאילו להציל את דימונה אבל הצילו את עצמם?
מיכאל איתן: אני לא מדבר על המקרה הזה, אבל בעבר, ההיסטוריה שלנו מלאה בזה.
23597: אני מאוד מקווה שהתחושה הזאת של מה שעשו לנו בעבר לא תהיה בעוכרנו כאשר אנחנו מקבלים משקיעים לעתיד.
23597: בהחלט צריך להיזהר וזה מקובל עלי, אבל יחד עם זאת לא צריך להבריח את האנשים האלה.
23597: צריך מאוד להיזהר מזה.
23597: כל החלטה שתתקבל, תחשבו, זה מפעל שיוסיף 200 מקומות עבודה לדימונה, זה מפעל שיחזיק ב-70 אקדמאים.
23597: החבר'ה שלי שאני הייתי המורה שלהם בתיכון והם הלכו לאוניברסיטה, זאת הזדמנות פז להחזיר אותם.
23597: אנא מכם, קחו את זה בחשבון.
לימור לבנת: מתי נבחרת לראשות העיר?
23597: נבחרתי באוקטובר 2003.
לימור לבנת: בכל-זאת אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר.
לימור לבנת: הפגישה הראשונה של עורך-דין מסר עם מר אולמרט הייתה ב-10 ביולי 2003.
לימור לבנת: הביקור של השר אולמרט דאז בדימונה, בו ניתנו אותן הטבות שעליהן מדבר המבקר, היו ב-25 באוגוסט 2003.
לימור לבנת: היינו, כמה חודשים לפני שנבחר ראש העיר דימונה ולכן אין קשר בין אותה פנייה של מר כהן, שאני בטוחה שהייתה ואני לא מזלזלת בה, למר אולמרט.
לימור לבנת: אין קשר בין זה לבין כל ההטבות שניתנו.
זבולון אורלב: אני חושב שאין מחלוקת בכנסת באשר לחשיבות הנגב, בצורך לפתח שם תעשייה, בצורך להסדיר שם תעסוקה ראויה וכדומה.
אבשלום וילן: יש מחלוקת.
אבשלום וילן: בהחלט יש מחלוקת.
אבשלום וילן: לא בדיבורים אלא במעשים.
אבשלום וילן: אם משנת 1987 לא קם מפעל אחד בדימונה, אז על מה אנחנו מדברים?
זבולון אורלב: אמרתי שאין מחלוקת באשר לצורך, אבל לא על זה הדיון.
זבולון אורלב: דוח מבקר העירייה לא מבקר את עיריית דימונה ולא מבקר את ראש העיר.
זבולון אורלב: ודאי יש גיבוי מוחלט לדברים שהוא אמר.
אפרים פיינבלום: אני מאוד מודה לך על קיום הישיבה הזאת.
זבולון אורלב: מר פיינבלום, הדוח הוא לא עליך.
אפרים פיינבלום: הדוח הוא על מדינת ישראל.
אפרים פיינבלום: מה שאני שמעתי ממנכ"ל משרד מבקר המדינה, זה שקר אחד גדול, מהתחלה ועד הסוף.
אפרים פיינבלום: מה אנחנו רוצים?
אפרים פיינבלום: להרוס את התעשייה?
אפרים פיינבלום: זה מה שאנחנו רוצים?
אפרים פיינבלום: בגלל 5-10 דקות?
אפרים פיינבלום: אני מבקש, הכנו סרט של חמש דקות ואני מבקש שתראו עד כמה מנכ"ל משרד מבקר המדינה הופך את העניינים.
לימור לבנת: אני ממש מתקוממת על הביטוי שקר.
מיכאל איתן: זה מה שהוא חושב.
זבולון אורלב: זה מה שהוא חושב וזכותו לחשוב כך.
זבולון אורלב: גם זכותנו להגיב, ואני אגיב בחומרה על הדברים האלה, אבל חובתי לשמוע אותו.
אפרים פיינבלום: אתם תראו עד כמה אני לא מגזים.
אפרים פיינבלום: אני עובד במדינת ישראל בתעשייה במשך 36 שנים ובניתי בחצי מיליארד דולר כאן.
אפרים פיינבלום: גברתי, כדי לתקן מה שאת אמרת או לענות לך – ראש העיר דימונה, ב-10 ביולי היה מישהו אחר וגם הוא היה וסיכם את הפגישה הזאת.
אפרים פיינבלום: אדוני היושב-ראש, אפשר להראות את הסרט?
זבולון אורלב: כן, אפשר להראות.
זבולון אורלב: נאפשר לראש-הממשלה להיכנס.
זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה את ראש-הממשלה על השתתפותו.
זבולון אורלב: כאמור, זאת השתתפותו הראשונה בישיבת ועדת הביקורת.
זבולון אורלב: ראש-הממשלה, כפי שסוכם עם לשכתך אנחנו התחלנו בשעה 9:30 ומנכ"ל משרד מבקר המדינה סקר בתמציתיות את הדוח.
זבולון אורלב: ראש העיר דימונה, מר מאיר כהן, דיבר ועכשיו מר פיינבלום נמצא בעיצומם של דבריו והוא מבקש להראות סרטון במשך חמש דקות.
זבולון אורלב: לאחר מכן נשמע אותך.
זבולון אורלב: (הקרנת סרטון).
זבולון אורלב: "בשנת 1992 הוכר כמפעל מאושר.
זבולון אורלב: במקביל הוצע לחברת רותם שיתוף פעולה להקמת מפעל ונמסר לעיונה תכנון כללי של המפעל תחת הסכם סודיות.
זבולון אורלב: לאחר משא ומתן קצר הודיעה רותם על כך שאינה מעונינת בהמשך הקשר עם חברת סיליקט.
זבולון אורלב: מנכ"ל כי"ל מינה צוות אחר המורכב מחמישה מהנדסים של נגב מינרלים, כי"ל פרויקטים ותמי בראשותו של מר אלי קלר זכרונו לברכה, סמנכ"ל כי"ל דאז.
זבולון אורלב: הצוות ביצע בדיקות מעבדתיות וביקש מחברת סיליקט להקים פיילוט נוסף על חשבונה.
זבולון אורלב: הסיכום היה שבמידה ותוצאות הפיילוט תהיינה זהות, כי"ל תיכנס לפרויקט כשותף.
זבולון אורלב: באותה שנה, לפי בקשת כי"ל, הקימה חברת סיליקט על חשבונה פיילוט בסנט-פטרבורג.
זבולון אורלב: צוות הבדיקה מכי"ל שביקר בפיילוט כתב דוח ביקור ודוח כלכלי ואכן המליץ להיכנס לפרויקט.
זבולון אורלב: בפברואר 1993 התקיימה ישיבה בין אנשי רותם להנהלת כי"ל ובהשתתפות חברי המשלחת.
זבולון אורלב: בישיבה זו נמסר על ידי אנשי רותם כי הפיתוח שלהם עולה על המוצע בפרויקט וזאת למרות שלא בדקו את הפרויקט המוצע.
זבולון אורלב: באותה ישיבה מסר היועץ המשפטי של רותם, עורך-דין שביט, כי למיטב הבנתו אין לכי"ל כל מחויבות כלפי הגורמים שהציעו את הפרויקט באם תימסר להם תשובה שלילית.
זבולון אורלב: בשלב זה הודע לחברת סיליקט שרותם למעשה גוזלת ממנה את הידע הקשור לתהליך.
זבולון אורלב: עקב זאת החליטו משקיעי חברת סיליקט למשוך ידיהם מהמיזם.
זבולון אורלב: ב-1995 הציעה רותם לסיליקט להיכנס להליך של בוררות כאשר הבוררים יהיו מר אורי בן-נון ומר אהוד פוקס, שני יושבי-ראש של חטיבות בכי"ל.
זבולון אורלב: ב-1997 מרכז ההשקעות ביטל לסיליקט את האישור למפעל מאושר בתואנה כי עד אותה מועד לא הוקם המפעל ופג תוקפו של האישור.
זבולון אורלב: באפריל 1997 הבוררים הגיעו למסקנה כי למעשה רותם גזלה את הידע של סיליקט אך היו חילוקי דעות ביניהם לגבי גובה הפיצוי המגיע לסיליקט.
זבולון אורלב: בשל כך הציעו למנות כבורר מכריע את מר מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון בדימוס.
זבולון אורלב: בשל התנגדות רותם למינוי כבוד הנשיא שמגר לבורר מכריע, נמשכה הסחבת המשפטית עד למחצית שנת 2000, מועד בו פסק בג"ץ כי יש לכבד את החלטת הבוררים.
זבולון אורלב: בפברואר 2001 פסק כבוד השופט שמגר הן פיצוי חד פעמי לסיליקט בגובה של 1.3 מיליון דולר והן כי רותם תשלים לסיליקט את המענק עד לגובה של 38 אחוזים וזאת כמענק משלים.
זבולון אורלב: ההסדר הותנה בכך כי על סיליקט להתחיל בעבודות להקמת המפעל בתוך שלוש שנים ביום מתן פסק הבוררות.
זבולון אורלב: השופט שמגר ראה התניה זאת כזריקת עידוד לפיתוח התעשייה בישראל.
זבולון אורלב: בשנת 2001 הוגשה בקשה מחודשת להכרה במיזם כמפעל מאושר והוקם מחדש פיילוט באוניברסיטת בן-גוריון.
זבולון אורלב: עד למחצית 2003 הבקשה של סיליקט לא טופלה ואף לא נציג אחד מהמחלקה הכימית במרכז ההשקעות לא ביקר בפיילוט וזאת למרות שמדובר במפעל האמור לספק למעלה מ-200 מקומות עבודה חדשים לאזור מוכה אבטלה כדימונה.
זבולון אורלב: מול האטימות, ההתעמרות וההתעלמות מכל הפצרותיה לזרז את הטיפול בבקשתה לבחינת זכאות למפעל מאושר, לא נותר לסיליקט אלא לפנות לראש עיריית דימונה על מנת שיתערב וייזום פגישה עם שר התעשייה.
זבולון אורלב: ב-10 ביולי 2003 התקיימה פגישה במשרד התעשייה ובה השתתפו כעשרים אנשים.
זבולון אורלב: בפורום זה הודיע ראש מינהל הכימיה במרכז ההשקעות, מר אורנשטיין, שמבחינה טכנית אין לו כל בעיה עם פעולת הסיליקט.
זבולון אורלב: הוא רק העלה חששות בעניין יכולת השיווק של החומר בשוק.
זבולון אורלב: שאלנו את מנהל מרכז ההשקעות כמה זמן הוא צריך להחליט לפה או לפה.
זבולון אורלב: התשובה הייתה חודש וחצי.
זבולון אורלב: כתב האישור התקבל רק שישה חודשים מאוחר יותר".
אפרים פיינבלום: שמעתי מה שנאמר כאן.
אפרים פיינבלום: תסתכלו בבקשה, זאת דימונה וזה המפעל.
זבולון אורלב: בסרט היה כתוב שב-29 לינואר 2004, כאשר הנחת את אבן הפינה, שתוך שנתיים יוקם המפעל.
אפרים פיינבלום: במשך שעבר מאז, שנה עצר את זה מרכז ההשקעות וחצי שנה מבקר המדינה.
אפרים פיינבלום: חוץ מזה היו עוד כמה דברים.
אפרים פיינבלום: תסתכל כאן – זה המפעל שלנו, זאת דימונה, אלה שטחים מפותחים שמבקר המדינה טוען שפיתוח של דונם קרקע עולה 211 אלף שקלים.
זבולון אורלב: מר פיינבלום, אני מתנצל בפניך.
זבולון אורלב: אם יתאפשר לאחר מכן, אני אאפשר לך שוב לדבר.
אפרים פיינבלום: אני מצטער מאוד.
זבולון אורלב: תואיל קודם כל לשבת ותואיל לדבר רק כשאתן לך רשות.
זבולון אורלב: כל זה עשינו לא בסדר הרגיל.
זבולון אורלב: הדוח הוא איננו עליך.
זבולון אורלב: למדינת ישראל אין שום טענה – לפחות בדוח – כלפיך.
זבולון אורלב: אתה גורם פרטי, אתה לא גורם מבוקר, למען הסדר הטוב ביקשת להתייחס ואפשרתי זאת.
זבולון אורלב: לדעתי בזבזת את זמנך בסרט הזה, אבל כך בחרת לעשות.
זבולון אורלב: תואיל כרגע לשבת בשקט.
זבולון אורלב: אנחנו נשמע את ראש-הממשלה ואם ייוותר זמן בסוף, אני אאפשר לך לומר כמה משפטים.
זבולון אורלב: אדוני ראש-הממשלה, הדוח נמסר לך באפריל לאחר שנמסרו לך קודם הטיוטות והגבת עליהן.
זבולון אורלב: תמונת המצב העולה ממנו נמסרה על ידי מנכ"ל משרד מבקר המדינה, והיא גם ידועה לך.
זבולון אורלב: הוועדה מאוד מעונינת לשמוע את התייחסותך לדוח הזה.
אהוד אולמרט: למען הדיוק צריך לומר שפרטים עיקריים מהדוח נודעו לי הרבה לפני שהוא נמסר לי מקריאה שוטפת בדיווחי העיתונות על תהליך הבדיקה ומכתבות בעיתונות על הבדיקה שהתקיימה בנושא הזה.
אהוד אולמרט: מבחינה זאת הייתה לי פריבילגיה שיכולתי לראות מה מתכוונים לומר בדוח, הרבה לפני שהוגשה לי הטיוטה עליה נתבקשתי להגיב.
אהוד אולמרט: אני רוצה לומר הערה אחת כללית ועקרונית שנוגעת בכלל לדפוסי הפעילות של שר בישראל, כפי שאני מאמין שהם צריכים להיות וכפי שלדעתי, בגלל נסיבות שונות, הן מופרעות באופן שפוגע מאוד ביכולת של שרים למלא את חובתם.
אהוד אולמרט: שרים אינם רק ממלאי תפקיד שנותנים איזה שהן הצהרות כלליות ולא מעורבים בתהליכי הביצוע.
אהוד אולמרט: שר חייב לוודא שהמדיניות שלו מתקיימת בפועל ושהיא מתבצעת הלכה למעשה בשטח.
אהוד אולמרט: מהיום שאני קיבלתי את התפקיד של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, אני רוצה להזכיר לכם שזה היה בראשית שנת 2003, ב-3 במרץ נדמה לי, כאשר מצב התעסוקה היה גרוע ביותר, רמת האבטלה הייתה גבוהה ביותר, ובמיוחד באזורים הפריפריאליים בצפון ובדרום, ואני הכרזתי אז, מהרגע הראשון, שנדבך מרכזי במדיניות המשרד יהיה לפתח את אזורי התעשייה והתעסוקה בפריפריות, גם בצפון וגם בדרום.
אהוד אולמרט: זאת הייתה המדיניות שלו ולא הייתה הכרזה מן השפה ולחוץ, ואני האמנתי בכל לבי ששר צריך להיות בשטח, שר צריך להיות מעורב בפרטים, שר צריך לקבל החלטות, במיוחד החלטות שעקב בירוקרטיה בלתי נסבלת במשך שנים סוכלו בניגוד מפורש למדיניות הממשלה ולצרכים האמיתיים של האוכלוסייה גם בדרום וגם בצפון.
אהוד אולמרט: במקרה הזה של מפעל סיליקט הפנייה אלי נעשתה דרך ראש העיר הקודם לראש העיר הנוכחי.
אהוד אולמרט: ראש העיר הקודם, גבי ללוש, היה הראשון שפנה אלי בעניין.
אהוד אולמרט: לאחר מכן, מיד עם בחירתו, מאיר כהן, ראש עיריית דימונה, פנה.
אהוד אולמרט: שניהם באו בסערה גדולה, בין היתר על רקע טענות הקיפוח של אזור דימונה שבמשך 15 שנים לא הוקם בו מפעל חדש, ועל רקע הנסיבות כפי שנטענו, וכפי שגם בדיעבד, אני יודע היום, ולא כפי שזה מצטייר בדוח, שאין בפרטים העיקריים ובין המציאות ולא כלום, אלא במה שבאמת קרה בטיפול במפעל הזה שעורר שאלות כבדות מאוד לגבי שיקול הדעת וניקיון הדעת של אלו שקיבלו החלטות שהיו קשורות במפעל הסיליקט.
אהוד אולמרט: כל זה נתברר לי בדיעבד מההשוואה בין העובדות לבין מה שנכתב בדוח.
אהוד אולמרט: במה שקשור להקמת המפעל ולפנייה של ראש העיר, הדבר המרכזי שאז בא אלי ראש העיר, מעבר לדרישה הטבעית – וכל ראש עיר בא ואין שום דרך ששר בישראל לא ייפגש עם ראש עיר כשהוא בא לדבר על צורכי עירו ומבקש לעסוק בנושאים שקשורים בפיתוח העיר – הייתה העובדה שיש כאן סיכוי להקים מפעל, שיש פה סיכוי לייצר מקומות עבודה, מאות מקומות עבודה, ושבירוקרטיה ממשלתית בלתי נסבלת גורמת לכך שהמפעל הזה לא יקום.
אהוד אולמרט: זה נכון - אני אומר מיד בהתחלה, כדי לשים את הדברים האלה בפרופורציה – שבפגישה שהתקיימה בלשכתי ביוזמת ראש העיר, השתתף גם עורך-דין שהוא ידיד שלי, היה ידיד שלי, יישאר ידיד שלי, ושהוא היה בין מייצגיו, אחד מעורכי הדין של היזם.
אהוד אולמרט: קראתי את מה שנאמר בדוח ועם כל הכבוד אני לא מקבל את הפרשנות הזאת.
אהוד אולמרט: במקרה נושא דומה נבחן בבג"ץ בעניין שקשור בי כאשר תפקדתי כראש עיריית ירושלים.
אהוד אולמרט: אז טען מבקר המדינה הקודם שהעובדה שקיבלתי החלטה בעניין מסוים אותו ייצג כלפי העירייה במעמדי עורך-דין ממשרד שהיה באותו זמן גם עורך-דין שלי בעניין אחר.
יעקב ליצמן: אתה רוצה לומר שגם הוא רדף אותך?
אהוד אולמרט: לא אמרתי שהוא רודף אותי.
אהוד אולמרט: הוא טען שלכאורה יש כאן נראות של ניגוד עניינים.
אהוד אולמרט: העניין הזה, במסגרת סוגיה יותר רחבה שנדונה בבג"ץ, קבע ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון דאז שאין שום נראות של ניגוד עניינים בעובדה שעורך-דין שייצג אותי באותו זמן פעל מולי בעניין שעיריית ירושלים הייתה צריכה לקבל בו החלטה ואני הוא זה שקיבלתי את ההחלטה.
אהוד אולמרט: בוודאי שפה, במקרה הזה, הרקע, הנסיבות, ההתייחסות הייתה כל כולה קשורה לצורך הענייני שהלם את המדיניות של משרד התעשייה מהרגע הראשון שהגעתי אליו, להקים מפעלים באזורי פריפריה, כמה שאפשר.
אהוד אולמרט: זה היה בעמדה תואמת לחלוטין, לפי העובדות, של אנשי מרכז ההשקעות.
אהוד אולמרט: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח.
אהוד אולמרט: פרופסור אלדד, אתה כחבר כנסת רשאי להביע את דעותיך ככל שתרצה.
אהוד אולמרט: אני הוזמנתי כדי להביע את דעתי.
אהוד אולמרט: תראו כמה לפעמים הבירוקרטיה יכולה להוציא מן הדעת והרי כולנו יודעים את זה.
אהוד אולמרט: הפנייה שהייתה אלי שבה הכרעתי הייתה כזאת.
אהוד אולמרט: שמעתם שהייתה בוררות ונשיא בית המשפט העליון לשעבר פסק שנגרם עוול ליזם הזה, ושכתוצאה מכך הוא נפגע באופן מאוד משמעותי.
אהוד אולמרט: כתוצאה מהמחלוקת בינו ובין אלה שפגעו בו, חלף הזמן ועמד לפוג תוקף המועד שבו הוא היה זכאי לקבל אישור של מרכז ההשקעות.
אהוד אולמרט: הם באים אלי ואומרים לי ששנתיים הם מבקשים ממרכז ההשקעות, והשנה הם מבקשים ממרכז ההשקעות שיתייחס אליהם אבל לא מתייחסים, לא אומרים כן, לא אומרים לא, והתוצאה היא שעומד לפוג המועד והם עומדים להפסיד את הזכות שהייתה להם והרבה מאוד כסף, כי בפסק הבוררות, כפי שהוצג לי, נקבע שחברת רותם שהייתה אמורה להיות שותפה שלו, תשלם לו סכום כסף של מיליון וחצי או יותר, וחוץ מזה, כאשר הוא יקבל את האישור של מרכז ההשקעות, היא תשלים לו את ההפרש בגובה המענק בין מה שהיה אמור להינתן בזמן שבו היה אמור המפעל לקום ובין מה שהוא ניתן עכשיו בפועל, שהוא הרבה יותר נמוך.
אהוד אולמרט: את ההפרש הזה שהוא הפסיד בגללם, הם צריכים לשלם לו והיה מדובר במיליוני דולרים לא מועטים.
אהוד אולמרט: מרכז ההשקעות לא נותן תגובה.
אהוד אולמרט: שמעתי את הסיפור ואמרתי, רבותיי, תשבו, תדונו בבקשה שלהם, תקבלו כל החלטה שתקבלו ובלבד שתקבלו אותה בטווח הזמן שאם יש להם זכויות, שהם לא יפסידו אותן רק בגלל שאיחרתם לתת את התשובה.
אהוד אולמרט: לא אמרתי להם איך לפסוק ולא אמרתי להם מה לפסוק.
אהוד אולמרט: אמרתי, כך תפסקו.
אהוד אולמרט: שר שלא היה נוהג כמוני, היה מועל בתפקידו.
אהוד אולמרט: זאת הערה אחת לגופו של עניין.
אהוד אולמרט: אני חושב שההחלטה הזאת הייתה החלטה נכונה, היא תאמה את דפוסי הפעילות שלי בעשרות מקרים רבים בהם חלקו עלי ובהם לא חלקו עלי.
אהוד אולמרט: אני זוכר מאבק גדול מאוד בנושא קוקה קולה.
אהוד אולמרט: אני רציתי להעביר את מפעל קוקה קולה מבני-ברק לאשקלון.
אהוד אולמרט: אשקלון הייתה עם 13 אחוזי אבטלה והם התחייבו מפורשות, קוקה קולה, שהם יוסיפו 550 מקומות עבודה בקוקה קולה אשקלון, בצמוד למפעל הבירה ונסעתי לבקר במתחם וביקרתי במפעל הבירה כדי לראות בדיוק את המתחם שהם עומדים לבנות שם.
אהוד אולמרט: נטו תוספת 550 עובדים בנוסף למספר העובדים שהיו בתל-אביב.
אהוד אולמרט: כלומר, שלא יהיה מצב שיפטרו 550 עובדים באזור תל-אביב וישימו 550 עובדים באשקלון כאשר אמנם את אשקלון אנחנו כאילו נחזק, אבל באזור בני-ברק אנחנו נפגע.
אהוד אולמרט: לא זאת הייתה המטרה אלא המטרה הייתה באמת להוסיף 550 עובדים נטו וזאת הייתה ההתחייבות שלהם ועל רקע זה ניהלנו את העניין.
אהוד אולמרט: היו דעות שונות, והיו אנשים במרכז ההשקעות שחשבו אחרת.
אהוד אולמרט: שאלה מובהקת של מדיניות.
אהוד אולמרט: אמרתי שאני בעד זה בכל הכוח ונאבקתי על העניין הזה, כולל עם היועץ המשפטי לממשלה.
אהוד אולמרט: היועץ המשפטי חשב כך, ואני חשבתי אחרת.
אהוד אולמרט: אתה ממלא תפקיד, אתה שר, אתה קובע מדיניות, בשביל זה אתה נמצא, עם כל הכבוד.
אהוד אולמרט: והיו עשרות מפעלים כאלה שהוקמו באזור כרמיאל.
אהוד אולמרט: היו הרבה פניות שסירבתי להן, שחשבתי שהן לא מוצדקות והיו הרבה מאוד פניות שנעניתי להן.
אהוד אולמרט: בעניין הזה לא היה שום חריג.