GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לימור לבנת: משרד האוצר, אני חייבת להגיד שהטענה הרגילה שלו מן הסתם תהיה למרות שלא אמרת את זה אלא באופן כללי, יש משרד הרווחה שהוא יקבע את סדרי העדיפויות שלו בתוך תקציבו הוא.
לימור לבנת: זו טענה חוזרת ונשנית, אבל משרד הרווחה צריך לקבל תגבור כדי לטפל בנושא של נערה במצוקה.
לימור לבנת: הנתונים ששמענו כאן פשוט מזעזעים, לא ניתן לטפל בנושאים האלה במשאבים שעומדים לרשות המשרד.
לימור לבנת: זה פשוט בלתי אפשרי.
לימור לבנת: הרשויות המקומיות שנבדקו כאן שנבחרו אקראית ונבחנו גם במקום שבו צריך לשפר ולתקן במשאבים האלה פשוט בלתי אפשרי וגם לא לטפל באופן שוטף בקהילה.
לימור לבנת: אני רוצה לסכם את הישיבה, אנחנו נקבל החלטה.
לימור לבנת: הועדה מברכת על הדוח החשוב של מבקר המדינה שחשף ליקויים חמורים בטיפול בנערות במצוקה ברשויות המקומיות ובמשרד הרווחה.
לימור לבנת: עשרות אלפי נערות במצוקה נפלטות ממסגרת הלימודים ונדחקות אל שולי החברה.
לימור לבנת: כל אלה עתידות להתדרדר לפעילות עבריינית.
לימור לבנת: הועדה לביקורת המדינה רואה בחומרה את העובדה שמאז החלטת הממשלה בשנת 1999 לא הוגשה לממשלה התכנית שהוכנה משנת 2002 לטיפול בנערות במצוקה ודורשת מהממשלה לפעול ללא דיחוי לאישורה, לרבות הקצאת התקנים הדרושים לצורך העניין.
לימור לבנת: הועדה רואה בחיוב תיקון חלק מהליקויים שבוצע ע"י משרד הרווחה, תוך כדי ביצוע הביקורת ולאחריה.
זבולון אורלב: הישיבה מוקדשת לממצאי מעקב בדוח 57ב' של מבקר המדינה בסוגיה של ניהול המקרקעין לאורך חופי הכנרת והשימוש בהם.
זבולון אורלב: כזכור, בדוח מבקר המדינה 55ב' חשף המבקר ליקויים בסוגיית ניהול המקרקעין סביב הכנרת באופן שחופים רבים נסגרים ונחסמים לציבור שלא כחוק ושלא כדין והגיש שורה של המלצות.
זבולון אורלב: הדוח האחרון הוא דוח מעקב והממצאים לצערי לא טובים.
שמעון עמר: דוח 55ב' העלה את הסוגיה הזו לסדר היום הציבורי.
שמעון עמר: בעקבות דוח זה החלה איזושהי פעילות במספר משרדי ממשלה ובגופים אחרים שקשורים לכנרת.
שמעון עמר: אמנם חלו תזוזות אבל הן לא מספיקות ולא פתרו את הבעיה.
שמעון עמר: בדיקת המעקב משנת 2006 העלתה כי אמנם מסתמנת נקיטת צעדים מוחשיים וראשוניים לתיקון המצב, כמו בעיקר מצד משרד הפנים ומחוז הצפון שלו, כך למשל בתוקף צווים ופסקי-דין של בית המשפט המוסמך שניתנו בהליכים משפטיים.
שמעון עמר: ביוזמת הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז הצפון וגם ביוזמת יחידות הפיקוח של משרד הפנים, נוסרו גדרות שהיו חלק מהגידור ההיקפי רק של שמונה חופי נופש ורחצה בכנרת כאשר יש בין 100 ל-120 גדרות.
שמעון עמר: שמונה חופים היו מגודרים.
זבולון אורלב: כמה חופים מגודרים יש?
זבולון אורלב: אמרת שהוסרו גדרות משמונה חופים שהיו מגודרים.
זבולון אורלב: שאלתי מתוך כמה חופים מגודרים היו שמונה אלה.
קריאה: 23.
זבולון אורלב: אם כן, שליש הוסר ושליש עדיין לא הוסר.
שמעון עמר: מעבר לכך, הוסרו עד 20 גדרות שאמנם לא תוחמים חופים – בין 100 ל-120 גדרות בסך הכול – וזו אמנם פעילות מאוד מבורכת אבל עדיין בהיקף מאוד קטן.
יעקב אפרתי: זה תלוי בצווים.
שמעון עמר: בעקבות הביקורת הקודמת החל משרד הפנים להיערך גם להסדרת התנאים ואמות המידה.
זבולון אורלב: לממשלה קשה להסתתר ולומר שאלה צווים כי היא הרי המחוקקת.
יעקב אפרתי: הכנסת מחוקקת.
זבולון אורלב: הממשלה יכולה ליזום חקיקה.
זבולון אורלב: לממשלה יש רוב.
זבולון אורלב: היא לא יכולה לומר שזה החוק כי היא יכולה לשנות את החוק.
זבולון אורלב: תראו את ההתנתקות, הרי אם היו רוצים ללכת לפי החוק, לא הייתה התנתקות.
זבולון אורלב: הממשלה רוצה לבצע מדיניות מסוימת, ולכן היא מחוקקת חוק ומשתמשת ברוב שלה כדי לבצע את המדיניות.
זבולון אורלב: אם המדיניות שלה היא כזו, היא צריכה להסדיר את המצב החוקי כדי שבאמצעות החוקים האלה יוכלו לבצע את המדיניות.
זבולון אורלב: זו אמירה דמוקרטית לא נכונה לומר שהחוק לא מאפשר.
יעקב אפרתי: הלוואי שתשנו את החוק.
יעקב אפרתי: אנחנו כל הזמן מתמודדים בבתי המשפט.
זבולון אורלב: בהמשך אני אכן אשאל את המינהל האם הוא יזם ואמר שזו הצעתו לשנות את החוק כדי שמדיניות הממשלה אמנם תתבצע.
זבולון אורלב: התפיסה הדמוקרטית שלי היא שממשלה לא יכולה להסתתר מאחורי חוקים, דבר שיכולה לעשות האופוזיציה.
שמעון עמר: דבר נוסף שהחל בו משרד הפנים הוא הסדרת התנאים ואמות המידה לפיהם יאפשר גביית תשלומים מן הבאים לחופים, אבל בתנאי שלחלק סביר במקומות הרחצה תאושר כניסה ללא תשלום, לרבות אי תשלום דמי חניה כאשר הכניסה לחוף איננה אפשרית מעשית ללא שימוש במגרש החניה המצוי בתחומו או בקרבתו.
שמעון עמר: גם פעילות זו ממש בתחילתה ואפשר לומר שהיום אין חוף כזה שאתה יכול לגשת אליו או חלק סביר ממנו אתה יכול לגשת לחוף בלי לשלם.
שמעון עמר: כל ההפרדה בין מגרש החניה לבין הגישה לחוף עדיין לא הוסדרה.
זבולון אורלב: ממצאי המעקב נכונים לדצמבר 2006?
בועז ענר: זה המקום לציין שלפני שבועיים ניתנה החלטת בג"ץ שמצביעה על התקדמות פורמאלית כזו ואחרת, בעיקר בחופי הים התיכון, אבל עדיין צריכה להיעשות עבודת מטה של מספר חודשים לגבי חופי הכנרת.
שמעון עמר: הרשויות המקומיות הגובלות בכנרת – בעיקר המועצה האזורית גולן ועמק הירדן - לא ממלאות את חובתן, כפי שציינו בדוח הקודם, להתקשר עם מפעיל החופים במכרז.
שמעון עמר: גם המינהל עדיין לא פעל מספיק כדי לתקן את הליקויים הנוגעים לפעילותו, בין היתר לאפשר הפעלת חופים ללא חוזי הרשאה תקפים בינו לבין הרשויות המקומיות הנוגעות לעניין, ולא פעל בקצב הראוי לחידוש חוזי ההרשאה שתוקפם פג או אמור לפוג במהלך שנת 2007.
שמעון עמר: ראוי לציין לטובה את היוזמה שנקט משרד הפנים בעקבות הביקורת הקודמת כאשר הקים פורום בין-משרדי רחב, שנקרא פורום סובב כנרת, לטיפול בבעיות הנוגעות לכנרת ולחופיה, אולם עד כה נתקלה פעילות הפורום בקשיים ולא הניבה תוצאות ממשיות, בין היתר משום שאין לה סמכות חוקית לקבל החלטות מחייבות ופעילותה נשענת על הסכמה הדדית של חבריה.
שמעון עמר: לעניין זה המליץ משרד מבקר המדינה לשקול נקיטת צעדים במגמה להעניק לה סמכויות חוקיות.
שמעון עמר: עד כאן פחות או יותר בקצרה.
רן פינצי: מתחילת השנה ועד היום נעשו עוד כמה צעדים ואני אתחיל בנושא האחרון שהוא פורום סובב כנרת.
רן פינצי: מעבר לפורום סובב כנרת, מינה שר הפנים ועדה בין-משרדית שנקראת ועדת מנכ"לים בה יושבים נציגים בכירים של המשרדים.
רן פינצי: אני מרכז הוועדה שיושבים בה נציג מינהל מקרקעי ישראל, יחידת אכיפת חוקי מקרקעין במשרד המשפטים, יחידה שאחראית על הגשת כתבי אישום, הפרקליטות, מרכז שלטון מקומי כאשר נציגו הוא ורדי, ראש המועצה האזורית עמק הירדן, ויושב היועץ המשפטי של מרכז השלטון המקומי, נועה בן-אריה.
זבולון אורלב: נציג המשרד להגנת הסביבה לא יושב?
רן פינצי: יושב.
רן פינצי: בנדה.
רן פינצי: כן יושב אגף התקציבים באוצר.
זבולון אורלב: מינהלת הכנרת?
רן פינצי: מינהלת הכנרת לא יושבת.
רן פינצי: אנחנו רוצים להכניס אותה לתוך הצוות וזה בעקבות הדיונים הראשונים שהיו.
רן פינצי: אנחנו מקיימים אתה דיונים מחוץ לישיבות הוועדה, אבל נכניס אותה לוועדה באופן פורמאלי, דבר שלשר הפנים יש אפשרות לעשותו.
רן פינצי: אנחנו רואים במינהלת הכנרת גוף שכבר הפסיק לטפל בכנרת בעניין של ההסדרה, של הרגולציה סביב הכנרת והוא מתעסק יותר בענייני המים.
רן פינצי: בין המחשבות שיש לנו ואותן אנחנו רוצים לקדם זה להשתמש בכל הידע הצבור שנמצא במינהלת הכנרת, גם ביכולות וגם באפשרות הראייה הרחבה, כולל אגן ההתהוות של הכנרת, המים, איכות המים וכדומה, שאלה הם דברים שרוב המידע בארץ נמצא אצלה.
רן פינצי: מעבר לכך נעשו פעולות אכיפה.
רן פינצי: לפני שבועיים וחצי נהרסו מתקנים בלתי חוקיים וגדרות בחוף כורסי, וזה היה בעקבות פסיקה של בית המשפט.
רן פינצי: הצלחנו לקבל צו מבית המשפט ונעשתה הריסה.
זבולון אורלב: הוא לא היה בין השמונה?
רן פינצי: לא.
רן פינצי: גם חוף כורסי נפתח.
רן פינצי: באפריל נפתח חוף נוסף, חוף שקמים, שבדוח הוא מוזכר אפילו בשמו.
רן פינצי: חוף שקמים נמצא דרומית לטבריה.
רן פינצי: היו בו מבנים בלתי חוקיים, הם נהרסו והאנשים נקנסו.
זבולון אורלב: עכשיו זה חוף פתוח?
שמעון עמר: בדוח הקודם צוין שהוא חוף פתוח, אבל אחר כך הוא נסגר לציבור.
יעקב אפרתי: יש לנו מכרז, נבחר זכיין והוא מפעיל אותו.
זבולון אורלב: מפעיל אותו והוא סגור?
זבולון אורלב: זאת אומרת, הכניסה בתשלום?
עלוית פרוינד: הוא סגור רק לכניסת כלי רכב.
עלוית פרוינד: הציבור רשאי להיכנס ללא תשלום.
רן פינצי: מה המרחק שצריך ללכת כדי להגיע אליו?
קריאה: אתה צריך להגיע לשם ברכבת.
זבולון אורלב: החוף הראשון הדרומי הוא רק מרחצאות?
עלוית פרוינד: החוף השני.
זבולון אורלב: ממלון גלי כנרת, שנמצא בקצה הדרומי של העיר, לחוף שקמים, מדובר בהליכה של לפחות חצי שעה.
קריאה: יש טיילת עד המרחצאות.
זבולון אורלב: חצי מהדרך יש טיילת וחצי מהדרך אין.
עלוית פרוינד: בוא נאמר ש-70 אחוזים מהדרך היא טיילת.
רן פינצי: כמו שציינו כאן, הייתה פסיקה של בג"ץ לפני 10 ימים.
רן פינצי: את הבג"ץ הגיש אדם טבע ודין שביקש להורות שחופי הרחצה יהיו נגישים וללא תשלום.
רן פינצי: בג"ץ, בפסיקה משנית אני נדרשתי להגיש את המסקנות של הוועדה שלי לגבי כניסה חופשית לכנרת עד סוף חודש אוגוסט וועדת המנכ"לים לענייני כנרת תטפל גם בסוגיה הזו.
רן פינצי: צריך לזכור שבתמונה הכוללת, המועצות האזוריות סובבות כנרת אינן יכולות לשאת על עצמן מתקציבן את תחזוקת כל החופים באופן שוטף ללא תמורה.
רן פינצי: נדרשים שם שירותים.
זבולון אורלב: אתה מניח הנחה שמי שצריך להחזיק את החוף זו המועצה האזורית.
רן פינצי: אם אני לוקח את חופי תל-אביב שרובם המוחלט פתוחים – למעט חוף אחד – לקהל, מי שמחזיק את החופים זו עיריית תל-אביב-יפו, וכך גם בחופי רחצה אחרים.
זבולון אורלב: היא מחויבת על פי חוק?
רן פינצי: ודאי.
רן פינצי: אשר גרנר, מנהל אגף חופי רחצה במשרד הפנים, יוכל להתייחס לזה.
רן פינצי: הרשות המקומית אחראית להפעיל – ברגע שהוכרז חוף – ולתת בו מספר שירותים בסיסיים במימונה שלה.
רן פינצי: צריך לזכור שחופי תל-אביב משרתים את תושבי גוש דן, אבל בתל-אביב העיר גרים 400 אלף תושבים.
רן פינצי: במועצה אזורית גולן או במועצה האזורית עמק הירדן גרים כ-15 אלף תושבים אבל הם מארחים כמיליון וחצי תושבי מדינת ישראל.
רן פינצי: רק כמות האשפה שהם מפנים היא כמעט כמו כמות האשפה בתל-אביב ועם זה יש בעיה.
רן פינצי: צריך לפתור את הבעיה המימונית לנושא הזה.
רן פינצי: אנחנו מנסים למצוא איזשהו פתרון ואנחנו יודעים שהפתרון הוא לא בחצר המוסד הזה.
זבולון אורלב: אלא בחצר הממשלה.
זבולון אורלב: אתה אומר שהמועצה האזורית של 15 אלף תושבים לא יכולה לממן פינוי אשפה של מיליון וחצי אנשים, וזה דבר הגיוני.
זבולון אורלב: לפי החוק החוף צריך להיות פתוח, כך שהמבקרים לא יממנו את זה.
רן פינצי: אני לא בטוח.
רן פינצי: הוא צריך להיות פתוח במידה שניתנים בו רק השירותים הבסיסיים.
רן פינצי: למיטב הבנתי המשפטית המועטה – ומשרד המשפטים יעזור לנו לתרגם את פסיקת בג"ץ- מה שכתוב בפסיקה, ועדיין לא ניתחו אותה לעומק, הוא שאפשר לגבות תשלום בחלק מהחופים אם ניתנים שם שירותים נוספים, שירותי אקסטרה.
זבולון אורלב: אני מבין שהאשפה היא לא תלויה אם ניתנים שירותים בסיסיים או לא ניתנים שירותים בסיסיים.
רן פינצי: נכון.
זבולון אורלב: אם ניתנים רק השירותים הבסיסיים, אי אפשר לגבות מן האזרחים כי האזרחים לא יממנו את החוף הזה.
זבולון אורלב: חוף שנותנים בו רק את השירותים הבסיסיים, אי אפשר לגבות בו תשלום, המועצה האזורית, בפרופורציות שאמרת זה דבר הגיוני, והשאלה מי יכול להיות גורם שלישי חוץ מהממשלה.
זבולון אורלב: הממשלה יכולה לקחת את זה על עצמה ולומר שהיא תמכור זיכיונות, אבל האחריות היא אחריות הממשלה כי היא זו שמופקדת על כך שחוף שניתנים בו רק שירותים בסיסיים, אזרח יוכל להשתמש בו בחינם ותפונה האשפה, יהיה שם ביטחון, יהיה שם ניקיון, יהיה שם מציל וכל השירותים הבסיסיים.
זבולון אורלב: יכול להיות שהממשלה תאמר שהיא מצאה פטנט למימון הדבר הזה, אבל האחריות היא אחריות הממשלה.
רן פינצי: הרשות המקומית אחראית לתת את השירותים האלה.
זבולון אורלב: לפי הדיווח שלך, מתוך 23 חופים שנמצאו מגודרים שלא כדין, 8 סודרו.
רן פינצי: 10.
רן פינצי: 8 סודרו עד דצמבר ושניים סודרו לאחרונה.
זבולון אורלב: השני היה פתוח בדוח הראשון, כך שהוא לא נספר בין ה-23.
זבולון אורלב: בסדר, 10 מתוך 23, כך שעדיין ארוכה הדרך.
רן פינצי: אנחנו לא יודעים.
רן פינצי: על פי הקיים היום אנחנו תלויים בבתי המשפט.
רן פינצי: יחידות האכיפה של משרד הפנים עובדות במלוא המרץ בנושא הכנרת שהיום נמצא בפוקוס שלנו.
זבולון אורלב: מה הבעיה בחקיקה שבולמת את היישום המהיר?
רן פינצי: החוק אומר שאני צריך להגיש תביעה לבית המשפט ולצד השני יש רשות להתגונן.
רן פינצי: צריך לחכות עד שבית המשפט מוציא צו הריסה.
זבולון אורלב: לגבי כל היתר, כולם נמצאים בהליכים משפטיים?
זבולון אורלב: כל אלה שעדיין לא נהרסו, כולם ללא יוצא מן הכלל נמצאים בהליך משפטי?
רן פינצי: אני לא יודע לתת לך תשובה.
זבולון אורלב: מישהו יכול לברר תוך כדי הישיבה?
זבולון אורלב: אשר, אתה תוכל לברר?
אשר גרנר: כן.
ניר פפאי: אנחנו מדברים כאן על החופים המוכרזים, אבל צריך להבין שהחופים המוכרזים הם 2.5 אחוזים מחופי הכנרת והם מהווים 1.5 קילומטר מתוך 56 קילומטרים כאשר הדוח התייחס לכל המכלול.
ניר פפאי: אם כן, אנחנו מדברים על חלק אחד מכל הסיפור ואני לא בטוח שהוא החלק המרכזי.
זבולון אורלב: חוף שלא מוכרז, ניתן לסגור אותו?
ניר פפאי: הדוח שלהם שבמידה רבה התבסס גם על סקר גידור דיבר על 120 גדרות ולכן צריך לראות את המכלול הרחב.
ניר פפאי: הנושא של חופי רחצה הוא חלק אחד, חלק חשוב, אבל אי אפשר להסתכל רק עליו כי מדובר בקילומטר וחצי מתוך 56 קילומטרים של חופי הכנרת.
זבולון אורלב: נתייחס עכשיו ל-120 גדרות.
זבולון אורלב: כלומר, לא חופי רחצה אבל אזורי קמפינג.
רן פינצי: לא, לא רק.
רן פינצי: יש חקלאות, יש כנסיות עם שמונה קילומטרים חוף, יש מתקנים לאומיים, יש בתי ספר, יש את המועצה האזורית עמק הירדן שיושבת על החוף, ויש גם חלקות פרטיות שנושקות למים.
רן פינצי: אחת המטרות של הוועדה שאני מרכז היא גם למפות את כל החופים שמוחזקים שלא כדין.
רן פינצי: כלומר, יש למשל חלקות חקלאיות כאשר קו החלקה לא מגיע לקו המים אבל החקלאים הורידו גדר עד המים כדי שלא יעברו דרך החוף ויגנבו להם אבוקדו ובננות.
רן פינצי: אלה למשל גדרות בלתי חוקיות שצריך להוריד אותן.
רן פינצי: דרך אגב, יש קיבוצים שלא ספרנו אותם, כמו קיבוץ עין גב שיושב על המים.
רן פינצי: זה ההמשך של אותם 56 קילומטרים.
רן פינצי: יש עוד שמורת טבע.
ניר פפאי: מועצה אזורית גולן שיושבת לאורך חוף לא מבוטל, יש חלק קטן והחוף המוכרז הוא 150 מטרים.
ניר פפאי: אלה חופים שאנשים מגיעים אליהם והם מהווים קילומטרים ארוכים.
ניר פפאי: המועצה האזורית גולן, כל מפעילי החופים, הם לאורך מספר קילומטרים כאשר מהם החופים המוכרזים מהווים חלק מאוד מאוד קטן.
ניר פפאי: אותו הדבר לגבי מקומות אחרים.
ניר פפאי: האנשים מגיעים לא בהכרח לחופים מוכרזים.
יעקב אפרתי: אנחנו התחייבנו שנגמור את כל החוזים במהלך 2007 ואני חושב שתוך חודש וחצי אנחנו מסיימים את ההתחייבות הזו.
יעקב אפרתי: התקדמנו והוצאנו כבר שלושה חופים נוספים.
יעקב אפרתי: אני מקווה שעוד חודשיים נסיים את הכול.
זבולון אורלב: אתה יכול לומר לנו לכמה חופים צריכים לעשות חוזים?
יעקב אפרתי: לכ-20.
זבולון אורלב: עם כמה מתוכם נחתמו חוזים?
יעקב אפרתי: נכון לרגע זה, בערך לשמונה חופים.
גבי ויסמן: עם שמונה חופים נחתמו חוזים, עם חמישה נוספים ייחתמו חוזים תוך מספר ימים והשאר בעבודה.
זבולון אורלב: השאר בעבודה עד סוף 2007.
יעקב אפרתי: לא סוף 2007 אלא במהלך 2007.
זבולון אורלב: עד סוף.
יעקב אפרתי: במהלך 2007.
יעקב אפרתי: לזה התחייבנו.
זבולון אורלב: אני מציע שנשמע עכשיו את המועצות האזוריות.
זבולון אורלב: נשמע קודם נשמע את נציג עיריית טבריה.
זבולון אורלב: מתוך הדוח אני מבין שיש כמה חופים שבאחריותכם, בתחום המוניציפאלי שלכם.
זבולון אורלב: מה קורה אתם?
עלוית פרוינד: מתוך 7.5 קילומטרים החופים שנמצאים בתחום המוניציפאלי של טבריה, יש לנו 3 קילומטרים של חוף שנמצא בזיכיון, זה אותו חוף שקמים שפתוח לקהל הרחב.
עלוית פרוינד: הוא לא מוסדר לרחצה, אבל הוא מוסדר מול מינהל מקרקעי ישראל.
עלוית פרוינד: יש לנו שני חופים שהם חופים מוכרזים לרחצה, כאשר החוף האחד הוא החוף העירוני על שטח של כקילומטר והחוף הנוסף הוא החוף הנפרד, חוף דתי, מיוחד לציבור הדתי שמגיע לכנרת ובו יש את כל השירותים הנדרשים.
עלוית פרוינד: כל יתר החופים הם חופים שפתוחים לקהל הרחב.
זבולון אורלב: יש עדיין חופים שנתפסו בידי בעלי כוח שהשתלטו עליהם ועדיין נמצאים בהליכים נגדם?
עלוית פרוינד: לא ידוע לנו על מקרים כאלה.
זבולון אורלב: כלומר, מבחינת
זבולון אורלב: כם כל החופים של עיריית טבריה מסודרים.
עלוית פרוינד: מוסדרים ומסודרים.
עלוית פרוינד: בתהליכים.
ניר פפאי: המציאות קצת שונה.
ניר פפאי: חוף גיא, חוף מורד.
עלוית פרוינד: נושא החופים הפרטיים שמוחזקים על ידי בתי המלון בחוזים מול מינהל מקרקעי ישראל הוא בטיפול ישיר של מינהל מקרקעי ישראל.
עלוית פרוינד: מדובר בחוזים של בעלי מלונות שהם חוזים בני עשרות שנים, נכסים שניתנו בזיכיונות כאלה ואחרים מול המינהל.
עלוית פרוינד: עיריית טבריה לא שותפה לזיכיונות האלה ולכן ההסדרה של החופים האלה היא מול המינהל ולא מול העירייה.
זבולון אורלב: החופים הפרטיים בטבריה, איך הם הפכו לפרטיים?
זבולון אורלב: זה שייך לציבור.
זבולון אורלב: למה זה פרטי?
גבי ויסמן: צריך לעשות הבחנה.
גבי ויסמן: יש חופים פרטיים על קרקע פרטית שהיא לא קרקע של המינהל.
גבי ויסמן: יש כאלה בטבריה.
גבי ויסמן: ישנם חופי מינהל שהוקצו למלונאות עד הים כולל ייבוש חוקי על פי תב"ע בחוזה וזה מוחזק על ידי אותם יזמים שיש להם חוזים.
גבי ויסמן: אנחנו היום נמצאים בשלב של תכנון משותף, יחד עם עיריית טבריה, לעשות טיילת בחזית של אותם חופים.
זבולון אורלב: כמה חופים פרטיים יש שלא נופלים בקטגוריה שלך?
גבי ויסמן: של בעלות פרטית?
גבי ויסמן: אני לא יודע.
ניר פפאי: אני אתן כמה דוגמאות של טבריה למרות שהעיסוק העיקרי שלנו בחופים הפתוחים.
ניר פפאי: מלונות שהוגדר בתוכנית בצורה מפורשת שיהיה מעבר חופשי לציבור כתנאי לזכויות בנייה, אבל בפועל הם לקחו את הזכויות אבל סגרו את החוף.
ניר פפאי: אני מדבר על מלון חוף רון, על מלון חוף גיא ומלון גלי כנרת.
זבולון אורלב: מבחינת החוק, מי חייב לאכוף את זה, המינהל?
זבולון אורלב: עלוית, מדוע אינכם אוכפים את הכניסה החופשית לאותם מלונות שלפי דברי החברה להגנת הטבע בחוזה הם חייבים לתת כניסה חופשית?
עלוית פרוינד: אני יכולה לומר לך שחלק מהחופים האלה של המלונות נמצאים בטיפול וחלקם נמצאים בהסדרה של תב"עות חדשות.
עלוית פרוינד: אין לי כרגע מידע, אבל אני יכולה להעביר מידע מסודר לאחר הישיבה.
עלוית פרוינד: אני יודעת שזה נמצא בתהליכים.
דב חנין: הדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב ואני רוצה בקצרה לנסות להציג את הנושא הזה בהקשר קצת יותר רחב.
דב חנין: הכנרת היא באמת פנינה מיוחדת, יקרה ויפהפייה לא רק לכל אוהבי הארץ אלא יש לה גם הרבה מאוד הקשרים נוספים.
דב חנין: היא אחד המקומות המשמעותיים גם מבחינה תרבותית, דתית, בוודאי לנו אבל גם לאחרים, והיא מקום מיוחד במינו.
דב חנין: המקום הזה נמצא בסכנה אמיתית שהיא רבת משתנים והיא רבת מרכיבים.
דב חנין: כאשר אנחנו ניגשים לבעיות של הכנרת, אנחנו צריכים להסתכל עליה במבט רחב כי יש איזונים מאוד מאוד עדינים שצריכים להתקיים במקום הזה כדי שהוא ימשיך להתקיים כמקום כל כך יפה וכל כך נפלא, וגם לספק את כל הציפיות שלנו כציבור מהאגם הזה, גם כמקור של מים, גם כמקור של נופש, גם כאתר טבע וכדומה.
דב חנין: אני אומר את הדברים כיוון שגם את הבעיות וגם את הפתרונות אנחנו צריכים להבין לא רק בהקשר החברתי שלהם אלא גם בהקשר הסביבתי שלהם.
דב חנין: אני אומר את הדברים כי חלק מהדברים שיכולים להיתפס כפתרונות מהזווית החברתית לפיה נאפשר גישה חופשית לחופים ונסיר את אחריותה של המדינה ממימון הגישה החופשית הזאת, יכולים לייצר בעיות מהכיוון ההפוך.
דב חנין: כדי לממן את הגישה החופשית לחופים, אנחנו יכולים לבנות אתרי פיתוח ומיזמים שבסופו של דבר יצא רע מהתועלת.
דב חנין: לכן אנחנו כאן חייבים להפעיל שיקול סביבתי חברתי בכל אחד ואחד מן המנגנונים שאנחנו רוצים לייצר.
דב חנין: לפני שאני אומר כמה מלים על נושא החופים והשימוש בחופים כשימוש לנופש, לתיירות ולפנאי, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזו כדי לומר כמה משפטים על מדיניות הפיתוח לאורך חופי הכנרת, כאשר גם מדיניות הפיתוח לאורך חופי הכנרת, היא חלק מהשאלה של ניהול מקרקעין.
דב חנין: מדיניות הפיתוח לאורך חופי הכנרת, אני אומר את זה בצורה המתונה ביותר שאני יכול, היא מדיניות בזבזנית וחסרת אחריות.
דב חנין: כאשר למשל – וגם מינהל מקרקעי ישראל חלק מזה – רוצים לייבש חלק מרצועת החוף או חלק מרצועת הכנרת קצת צפונית לטבריה כדי להקים שם מיזם תיירותי גדול שבעצם יהפוך את אותו אזור של החוף לאזור שהוא פתוח לאלה שיהיה להם כסף לגור בתוך אותו מיזם תיירותי מפואר וגדול, אנחנו גורמים גם נזק סביבתי לכנרת ולמרחב החופי בה וגם משלמים מחיר חברתי בזה שאנחנו סוגרים רצועת חוף לשימוש לעשירים, בין אם אלה עשירים מגיעים מחוץ לארץ ובין אם אלה עשירים שמגיעים מישראל.
דב חנין: לעניין שימושי הקרקע לאורך חופי הכנרת.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזו דוגמה של הפקרות ואני מתקשה להבין איך הטיפול בהפקרות הזו לוקח כל כך הרבה זמן.
דב חנין: איך זה יתכן שאנשים לוקחים לעצמם את הזכות להפקיע מרשות הציבור חלקים מרצועת החוף של הכנרת ואנחנו במשך חודשים ושנים מתנהלים בדיונים של בדיקה, חיפושים ואיתור?
דב חנין: אני יכול להציע לכל מי שלא מכיר את המצב לבוא אתי, אני מוכן לעשות טיול של יום ארוך, אפשר לעשות אותו בהליכה וקצת באופניים מסביב לכנרת, ותראו ביום אחד את כל הגדרות ואפשר לרשום אותם ברישום מסודר ולשם כך לא צריך ועדות שישבו במשך חודשים, לא צריך יישומים שייקחו שנים ולא צריך דיונים אינטלקטואלים ואקדמיים.
דב חנין: לכן אני חושב שהוועדה הזו צריכה לקבל החלטה ברורה שאנחנו מצפים לראות לוחות זמנים מאוד ברור שיאמר לנו מתי תוסרנה כל הגדרות בלתי חוקיות.
דב חנין: אני לא מבין למה עדיין יש קרוב ל-100 גדרות בלתי חוקיות.
דב חנין: אני מוכן לשבת אתך גדר גדר אדוני ולהראות לך.
זבולון אורלב: אני לא חושב שהוא חולק עליך.
דב חנין: צריך להיות לוח זמנים מאוד ברור ומפורש, קבועה מאוד ברורה ועקרונית שאומרת שזכות הציבור להגיע לכנרת ולרחוץ בה היא זכות שכוללת גם את הזכות להגיע לכנרת.
דב חנין: אני לא נגד זה שתהיה סביב לכנרת תחבורה ציבורית שכולם יוכלו להגיע לכל החופים, אבל כרגע זה לא קיים.
דב חנין: כשזה יהיה קיים, מצדי שמגרשי החניה יעלו בזהב, אבל כרגע אין אפשרות להגיע לחופים ואם גובים מחיר גבוה בעד החניה, זה אומר שגובים מחיר גבוה בעד הכניסה לחוף.
זבולון אורלב: לפני שאנחנו ממשיכים בדיון, אני רוצה לומר כמה מלים.
זבולון אורלב: הסוגיה הזו של הכנרת לא נדונה פעם ראשונה רק בדוח מבקר המדינה 55 ובדוח המעקב 57 אלא היא בעיה שמטרידה והיא על סדר היום הציבורי כבר שנים רבות כאשר מדובר בהשתלטות האלימה והלא חוקית על חופים.
זבולון אורלב: כל הדברים האלה הם דברים ידועים.
זבולון אורלב: שורש הרע הוא מפני שני דברים: א.
זבולון אורלב: אין בעל בית אחד מסודר, אין מישהו אחד שרואה את עצמו אחראי למכלול השלם שקוראים לו כנרת.
זבולון אורלב: לכל אחד יש את הקטע שלו.
זבולון אורלב: מספיק שציינת מי החברים בוועדת המנכ"לים כדי להבין את העניין הזה.
זבולון אורלב: כל אחד אחראי על משהו אחר, זה אחראי על המים, ההוא אחראי על החוף, ההוא אחראי על מזג האוויר וכולי.
זבולון אורלב: ברור שלא העכבר גונב אלא החור גונב.
זבולון אורלב: כל עוד אין הסדר תקציבי לאחזקת החופים, לא תיפתר הבעיה.
זבולון אורלב: אי אפשר לעשות יש מאין.
זבולון אורלב: אי אפשר לרבע את המעגל ולעגל את הריבוע.
זבולון אורלב: המציאות הזאת של הכנרת בה יש גם עירייה כמו טבריה וגם מועצות אזוריות שצריכות לקלוט מיליון וחצי אנשים, היא בלתי אפשרית.
זבולון אורלב: אגב, הכותל המערבי, להבדיל אלף אלפי הבדלות בין הכנרת לכותל המערבי, לא הטילו על עיריית ירושלים להחזיק אותו ומדובר באתר שהוא אתר לאומי אליו באים מיליוני אנשים.
זבולון אורלב: דברים שהם לאומיים, נראה כאילו הממשלה – כל הממשלות ולא דווקא ממשלה מסוימת – מתחמקת מאחריות, כאילו עוצמת עיניים ואומרת שאין בעיה, אבל אלה הן שתי הבעיות.
זבולון אורלב: צריך לעשות הסדרה חוקית של כל הפרשה הזו שקוראים לה כנרת.
זבולון אורלב: אמרתי כמה פעמים שלצערי אין לי כוח ליזום את הדבר הזה, אבל לו הייתה יוזמה חקיקתית ממשלתית שתוקם מנהלת כנרת סטטוטורית בחוק, עם הסמכויות החוקיות שתאגם מכל הגופים השונים, זה היה יכול לפתור את הבעיה במובן מסוים.
זבולון אורלב: אגב, אנחנו רואים את הבעיה הזו גם בים המלח, בכל פרשת ההצפה, הבולענים כאשר מדובר באזור שיש בו בעיות רבות וכל אחד שם אחראי על נושא אחר במקום.
זבולון אורלב: לכן בונים מלונות בלי שום קשר לכך שים המלח עולה במפלס חצי מטר כל שנה ומאיים להטביע.
זבולון אורלב: לכן אני מצפה גם ממשרד הפנים וגם ממינהל מקרקעי ישראל – שאתם שתי הרשויות הממשלתיות הבולטות והמובילות כאן – ואני לא מסכים לכך שמשרד הפנים זורק את העניין הזה על הרשויות המקומיות כי הוא המחוקק.
רן פינצי: לא זרקנו.
רן פינצי: אם זה השתמע מדבריי, אני מתנצל.
זבולון אורלב: כך זה השתמע.
זבולון אורלב: צריך להבין שהרשויות המקומיות פועלות מכוח חוק שמשרד הפנים בעצם נותן להן את הסמכויות האלה.
זבולון אורלב: הסמכויות הן בידי הממשלה ומה שהממשלה רוצה היא מעבירה הלאה ומטילה את זה על הרשות המקומית בכל תחומי החיים.
זבולון אורלב: לכן אני מצפה שמשתתפי הדיון יתייחסו לשתי הנקודות האלה, איגום הסמכויות הסטטוטוריות בידי איזושהי רשות אחת ופתרון לעניין התקציבי.
זבולון אורלב: כל עוד הממשלה לא תאמר איך היא רואה את הפתרון בשתי הסוגיות האלה, כל מה שנעשה, נזיז עוד שתי גדרות אבל בעוד שלוש שנים ישים מישהו גדר במקום אחר.
זבולון אורלב: אני מבין שבחול המועד פסח הייתה גם בעיה בכמה חופים שאי אפשר היה להשתמש בהם כי באה המועצה האזורית ואמרה שהמשאבים שלה היא לא מסוגלת לטפל בדברים האלה.
זבולון אורלב: בקיצור, אזרחי ישראל לא יכלו ליהנות מאותם חופים בתקופת החופשה.
יעקב אפרתי: החופים היו פתוחים.
זבולון אורלב: אבל לא ניתנו להם השירותים הבסיסיים.
זבולון אורלב: לא היה מציל ולא פינו אשפה.
זבולון אורלב: אני מסכים מאוד עם דבריו של חבר הכנסת דב חנין, שאנחנו מצפים עד סוף הישיבה שתיתנו איזה שהם לוחות זמנים לתיקון הליקויים והבעיות שהועלו בדוח.
זבולון אורלב: לוח זמנים אחד שמענו לגבי החוזים, שבמהלך 2007 ייחתמו החוזים שמינהל מקרקעי ישראל צריך לחתום, אבל אנחנו צריכים לקבל לוח זמנים להריסת הגדרות ולוח זמנים להסדרה של הנגישות לחופים, נגישות שעדיין לא הוסדרה.
רן פינצי: כל המקרים של 120 הגדרות נמצאים בהליכים משפטיים.
רן פינצי: הוגשו תביעות נגד כל אלה שהקימו גדרות.
אשר גרנר: מתוך סך כל 120 גדרות, 40 נהרסו.
רן פינצי: מתוך 120 הגדרות שהוזכרו כאן, כולם בהליכים משפטיים ומתוכם 40 נהרסו ונשארו עוד 80 גדרות.
זבולון אורלב: מה משך הליך משפטי כזה?
אשר גרנר: מתחיל מיום ונגמר בחמש עד שמונה שנים, ואפילו עשר שנים.
רן פינצי: יש להם זכות להגיש ערעור.
תומר רוזנר: מה הצעדים בהם אתם נוקטים לפיקוח ובקרה שבעצם לא יתקינו את הגדרות מחדש?
תומר רוזנר: גדרות שמקימים מחדש, לפי החוק אפשר להרוס בתוך 30 ימים ללא הליך משפטי.
גבי ויסמן: 90 יום.
גבי ויסמן: זה חוק של מינהל מקרקעי ישראל לסילוק פולשים.
גבי ויסמן: הריסת גדר הוא במסגרת חוק התכנון והבנייה של משרד הפנים.
יעקב אפרתי: מי שפולש, פולש, אבל מי שלא פולש, יש לך בעיה.
יעקב אפרתי: אם הוא אוחז בשטח כדין, יש לך בעיה.
תומר רוזנר: איך אתם מבטיחים שלא יוקמו מחדש הגדרות ותצטרכו שוב ללכת להליך משפטי?
יעקב אפרתי: בחוף יש פיקוח שוטף.
רן פינצי: באשר ללוחות הזמנים האחרים.
רן פינצי: אמרתי בהתחלה שאנחנו נדרשים עד סוף אוגוסט, לפי הפסיקה שניתנה לאדם טבע ודין, לומר לפחות כיצד אנחנו מבטיחים את הגישה לחופי הרחצה בכנרת.
רן פינצי: ציינת את הניהול המרכזי של הכנרת.
רן פינצי: אמנם הצוות כמכלול עוד לא הגיש את המלצותיו ועוד לא החליט על כך, אבל לפחות עמדת משרד הפנים, כפי שהיא מובאת לצוות הזה, היא שצריך להקים גוף אחד שיטפל בכל הכנרת ואנחנו ממליצים על מנהלת הכנרת.
רן פינצי: זה דורש עוד הסכמה של השרים.
זבולון אורלב: סטטוטורית?
רן פינצי: כן.
רן פינצי: בסוף זה יהיה סטטוטורי.
רן פינצי: פעם מינהלת הכנרת טיפלה בכל הדברים האלה אבל עכשיו היא מטפלת רק במים ולא במכלול של חופי הרחצה.