GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הניה מרקוביץ: אנחנו מתכוונים לגייס סטודנט ערבי לצורך העניין.
הניה מרקוביץ: אנחנו עומדים היום באמצע שנת 2007 על כ6% עובדים מקרב האזרחים הערבים, הדרוזים והצ'רקסים.
הניה מרקוביץ: אנחנו לקראת סוף שנת 2008 צריכים להגיע ל8%.
הניה מרקוביץ: אנחנו נערכים כדי להגיע ליעד הזה.
הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להתעמת עם הנתונים של חבר הכנסת חנין.
הניה מרקוביץ: חלקם מדויקים, חלקם לא מדויקים.
הניה מרקוביץ: ברור שההכנסה של העובדים היא לא באמצעות המשרות המיועדות, כי המשרות המיועדות הן 100 משרות לשנה.
הניה מרקוביץ: המשרות המיועדות משרתות את המטרה בצורה הפוכה, כי המועמדים הערבים זורמים כולם למשרות המיועדות, הם לא פונים למשרות הרגילות.
הניה מרקוביץ: הגיוס המסיבי לשירות המדינה הוא באמצעות המכרזים הרגילים או באמצעות משרות שפטורות ממכרז.
הניה מרקוביץ: על זה שמים את הדגש.
הניה מרקוביץ: אנחנו עומדים לצאת בקרוב בבקשת מידע מחברות השמה.
זבולון אורלב: כמה עובדים נכנסים אם את צריכה להשלים עוד 2% לשנה?
הניה מרקוביץ: הturn over השנתי הוא כ5000 עובדים.
זבולון אורלב: בשנה הקרובה כ20% עובדים צריכים להיכנס.
הניה מרקוביץ: הם גם צריכים להישאר.
הניה מרקוביץ: יש חלק שנכנסים ולא נשארים.
זבולון אורלב: זאת משימה אפשרית?
הניה מרקוביץ: אני מקווה שכן.
שמואל הולנדר: זאת משימה מאוד קשה.
הניה המרקוביץ: המכרזים מתפרסמים בשפה הערבית בעיתונות הערבית.
הניה המרקוביץ: אנחנו עומדים בקרוב לפרסם מכרז לחברת השמה.
הניה המרקוביץ: קיבלנו תקציב של מיליון שקל לנושא הזה.
הניה המרקוביץ: חברת ההשמה תעשה חיפוש אקטיבי של מועמדים למשרות שאנחנו מפרסמים עליהן מכרזים, למשרות שאנחנו מגייסים לשירות המדינה שלא באמצעות מכרזים, וגם לתפקידים הפריפריאליים, כמו סטודנטים, מאבטחים.
זבולון אורלב: אתם מאתרים משרדי ממשלה ששם האחוזים מאוד נמוכים?
הניה מרקוביץ: בצפון הארץ, קרוב יותר למקום המגורים, המצב יותר טוב.
הניה מרקוביץ: רשות החשמל היא יחידה של 20 עובדים.
הניה מרקוביץ: אם ייכנס עובד מבין האזרחים הערבים זה לא השינוי הגדול, אבל ליחידה כמו בית חולים נהריה, בית חולים פוריה, בית חולים רמב"ם.
הניה מרקוביץ: .
הניה מרקוביץ: משרד הבריאות מעסיק בצפון 10 אלפים עובדים.
הניה מרקוביץ: יש לנו ייצוג של למעלה מ20%.
הניה מרקוביץ: הקירבה למקום המגורים משפיעה בגיוס.
הניה מרקוביץ: אנחנו עובדים חזק מאוד על גיוס ליחידות המטה הממשלתיות.
הניה מרקוביץ: משרד האוצר הוא רובו ככולו משרד ירושלמי.
הניה מרקוביץ: קשה מאוד לעובדים לעבור לגור בירושלים.
הניה מרקוביץ: אנחנו מעודדים אותם בשכר דירה, בהוצאות נסיעה אבל למרות זאת הגיוס איטי וקשה.
הניה מרקוביץ: אין מספיק מועמדים במכרזים.
זבולון אורלב: האם אתם מרגישים שאין רצון?
הניה מרקוביץ: נפגשנו עם כל משרדי הממשלה ועם כל סמנכ"ל בנפרד.
הניה מרקוביץ: ניסינו לבדוק את צווארי הבקבוק בכל משרד.
הניה מרקוביץ: ניסינו להסביר אל התוכניות.
הניה מרקוביץ: זאת פעולה שנעשתה בחודשים האחרונים.
הניה מרקוביץ: כדור השלג של הקליטה הגדולה עדיין לא צבר תאוצה.
זבולון אורלב: מי המשרד הממשלתי שמוביל בקליטת עובדים ערבים?
הניה מרקוביץ: משרד הבריאות.
זבולון אורלב: מי המשרד שיש לו את האחוז הנמוך ביותר?
הניה מרקוביץ: משרד האוצר.
זבולון אורלב: מי הבא אחריו?
הניה מרקוביץ: ברשות המסים יש 5%.
הניה מרקוביץ: משרד החינוך הוא משרד שיש בו קליטה של כ10%.
הניה מרקוביץ: משרד הפנים, אם אני מוציאה את היחידה של אנשי הדת המוסלמיים, זה משרד עם קליטה נמוכה יחסית.
הניה מרקוביץ: לגבי הדרגות של העובדים והמקצועיות.
הניה מרקוביץ: הדגש הוא על קליטת משכילים אקדמאים בדרגי הביניים ומעלה.
הניה מרקוביץ: הדרגות של האנשים מתחילות להתפתח לכיוון גבוה יותר.
הניה מרקוביץ: אם אני משווה את נתוני 2004 ל2005, אז יש עלייה של 10% בדרגים הבכירים ביותר.
יעקב ברגר: מצד אחד החלטת הממשלה אומרת שצריך לצמצם את היקף כוח האדם, ומצד שני יש את ההחלטה השנייה שמחייבת את כל משרדי הממשלה לעמוד בסוף 2008 ב8%.
יעקב ברגר: אם אני מסתכל לגבי היקף העלייה הנומינאלית של שירות המדינה בין 2005 ל2006, אז כל שירות המדינה עלה ב165 עובדים.
יעקב ברגר: כאשר אני מסתכל לגבי היקף האוכלוסייה הערבית שעלתה בתוך הקבוצה הזאת, אנחנו מדברים על 209 עובדים.
זבולון אורלב: אתה צריך לעשות חשבון של כמה עובדים חדשים נקלטו בשירות המדינה.
יעקב ברגר: אני מדבר על הגידול האבסולוטי.
זבולון אורלב: לא זה המידע המעניין אותנו.
זבולון אורלב: מה שמעניין אותנו זה כמה עובדים ערבים חדשים נכנסו לשירות המדינה.
יעקב ברגר: זה כולל גם אחיות שיוצאות החוצה או נשים שיוצאות לחופשת לידה.
זבולון אורלב: כמה עובדים נטו?
יעקב ברגר: אין לי פה את הנתון.
יעקב ברגר: אני מניח שתוך תקופה קצרה נוכל להציג את כל הנתונים בכל חתך אפשרי.
יעקב ברגר: בשנים האחרונות יש עלייה של היקף הנקלטים לתוך שירות המדינה.
יעקב ברגר: אני מסכים שזה לא מספיק.
זבולון אורלב: המגמה היא מגמת עלייה?
יעקב ברגר: מדובר במגמת עלייה.
יעקב ברגר: לפחות ב4 השנים האחרונות יש עלייה מתמדת בהיקף המועסקים.
יעקב ברגר: עדיין זה לא מספיק אל מול היעדים כפי שנקבעו.
יעקב ברגר: שאלת, אדוני, אם אנחנו מנהלים מעקב.
יעקב ברגר: הקדשנו יומיים שלמים ב20 במארס וב16 במאי.
יעקב ברגר: אני באופן אישי יחד עם צוות נוסף מהווים צוות מעקב אחר ביצוע החלטות הממשלה.
יעקב ברגר: קיימנו דיונים מפורטים עם כל משרדי הממשלה ועם כל יחידות הסמך של הממשלה.
יעקב ברגר: עברנו נתון נתון.
יעקב ברגר: קיבלנו תמונת מצב עדכנית.
יעקב ברגר: הנחינו מה לעשות.
יעקב ברגר: קיבלנו התחייבויות לגבי תוכניות עבודה עד 2008.
יעקב ברגר: אנחנו עומדים לעמוד על כך שאכן אותן התוכניות תמומשנה.
יעקב ברגר: כבר עכשיו יש 74 מכרזים שנמצאים תוך כדי תהליך.
יעקב ברגר: אני מעריך שעד סוף השנה נוכל להקצות סדר גודל של אותה כמות של משרות למשרדי הממשלה.
אחמד טיבי: מאז 2001 החוק לא מקוים.
אחמד טיבי: גם היעד ששמה לה הממשלה לא מקוים.
אחמד טיבי: יש מה שקרוי קליטה רגילה, קליטה פסיבית וקליטה אקטיבית.
אחמד טיבי: אין קליטה פסיבית כדי ליישם את החוק.
אחמד טיבי: אין גם קליטה אקטיבית כדי לחפש מועמדים באופן אקטיבי.
אחמד טיבי: תמיד קיימת הטענה שהערבים לא ניגשים למכרזים הכלליים.
אחמד טיבי: זאת הטענה של כל יחידת סמך, של כל משרד ממשלתי.
אחמד טיבי: עשרות ואולי מאות אקדמאים ערבים מחפשים בנרות מקום תעסוקה בשירות המדינה.
אחמד טיבי: תמיד הם נדחים.
אחמד טיבי: הבקשות שלהם לא נענות.
אחמד טיבי: לרוב התשובה היא דחייה מוחלטת.
אחמד טיבי: אין שוויון הזדמנויות מהבחינה הזאת.
אחמד טיבי: הדברים מתבטאים במספרים.
אחמד טיבי: זאת הסיבה שבששת החודשים האחרונים אני עובד על ועדת חקירה פרלמנטרית.
אחמד טיבי: אני בטוח שהיא תוקם.
אחמד טיבי: זה מצריך יישום חוק קיים ויישום החלטות של היועץ המשפטי לממשלה, אמירה של בג"ץ ואמירה של הממשלה עצמה בכמה וכמה נושאים.
אחמד טיבי: 8% זה יעד שהממשלה שמה, אבל זה לא האחוז האמיתי של הערבים שצריכים להתקבל למשרדי הממשלה.
אחמד טיבי: אני רוצה להביא את הדוגמה של בנק ישראל.
אחמד טיבי: כ900 מועסקים בבנק ישראל.
אחמד טיבי: מתוכם יש ערבי ארעי אחד.
אחמד טיבי: זה כישלון.
אחמד טיבי: בא הנגיד מספר פעמים לוועדת הכספים והבטיח שהמצב יתוקן תוך 6 חודשים.
אחמד טיבי: מאז יש לי רשימה שמית של עובדים שהתקבלו.
אחמד טיבי: כולם יהודים.
אחמד טיבי: מפקידים בכירים עד מונה כסף.
אחמד טיבי: היה מכרז של מונה כסף.
אחמד טיבי: במכרז היה כתוב שדרוש מונה כסף ששירת שירות צבאי.
אחמד טיבי: אני הייתי בטוח שמונה כסף מונה כסף תחת אש ולכן צריך שירות צבאי.
אחמד טיבי: ביטלו את הדבר הזה אחרי שעלינו על זה.
אחמד טיבי: בכל הדרגות, אם זה פקידים בכירים, סטודנטים מתחלפים רק יהודים מתקבלים, למרות הבטחתו של הנגיד ששיקר לכנסת ושיקר לוועדה.
חנא סוייד: החוסר הזה בשילוב האוכלוסייה הערבית גורם לחוסר בייצוג האוכלוסייה הערבית בגופים חשובים אחרים, כגון ועדות תכנון ובנייה, מועצת מינהל מקרקעי ישראל וגופים אחרים שמורכבים בעיקר מנציגים של משרדי הממשלה.
חנא סוייד: אין במשרדי הממשלה מספיק עובדים ערבים.
חנא סוייד: זה כאילו לוגי ומובן.
חנא סוייד: מכיוון שיש מעט עובדי מדינה במשרדי הממשלה האפשרות שיישלחו כנציגים של משרדי הממשלה לוועדות תכנון ולמועצת מינהל מקרקעי ישראל ולעוד גופים אחרים היא מאוד נמוכה.
חנא סוייד: אנחנו מדברים על גורם גנרי.
חנא סוייד: זה לא מסתיים בזה.
חנא סוייד: יש לזה הרבה השפעות.
חנא סוייד: אני לא רוצה להגיד שזה יכול להשפיע על האווירה הכללית, על המדיניות במשרד.
חנא סוייד: מכאן באה החשיבות הניכרת של העניין הזה.
חנא סוייד: אני רוצה להתייחס לעניין של חברי סגל ערביים באוניברסיטאות בישראל.
חנא סוייד: שמענו על כל מיני מספרים נמוכים.
חנא סוייד: בכל האוניברסיטאות בישראל יש 60 חברי סגל ערבים מתוך כ6000 עד 7000.
חנא סוייד: זה פחות מ1%.
חנא סוייד: אנחנו יודעים על יותר מאלף שיש להם תעודות של דוקטור ופוסט דוקטורט ויכולים להיות חברי סגל מצוינים.
חנא סוייד: הם יכולים למצוא משרות מצוינות בהרווארד, בייל, במקומות מאוד מכובדים בעולם.
חנא סוייד: קשה להם מאוד להיכנס כחברי סגל באוניברסיטאות בישראל.
חנא סוייד: זה בהחלט חיסרון גדול מאוד.
חנא סוייד: צריך גם לזה להתייחס.
מוחמד ברכה: אני מבקש מהמבקר להרחיב את היריעה בעניין מה שפירסם מרכז מוסאווה על כך שככל שעולה השכלתו של אזרח ערבי סיכוייו למצוא עבודה שמתאימה לכישוריו הולך וקטן.
מוחמד ברכה: זה דבר מאוד הזוי, מאוד מוזר, מאוד בלתי הגיוני.
מוחמד ברכה: אני מבקש שהמבקר יידרש לסוגייה הזאת.
נזי ריאן: משנת 2000-2005 פחות מאחוז אחד של עובדים ערבים נקלטו בשירות המדינה.
רג'ה: הנתונים שמוגשים לוועדה מבוססים על הדוחות משנת 2005 שהוציאה נציבות שירות המדינה.
רג'ה: נציבות שירות המדינה אחראית על יישומו של החוק עצמו.
רג'ה: היא בעצמה לא מקיימת את זה אם אחוז המועסקים שם הוא אחוז אחד בלבד.
רג'ה: הדברים מדברים בעד עצמם.
רג'ה: צריך לנקוט בצעדים קונקרטיים, לא לסחוב את זה.
זבולון אורלב: הממשלה קבעה יעד של 8%.
זבולון אורלב: הנתון של מחצית 2007 הוא 6%.
זבולון אורלב: האם אתם חולקים על הנתון הזה?
רג'ה: אני מדברת על נציבות שירות המדינה שמעסיקה רק אחוז אחד.
זבולון אורלב: האם מרכז מוסוואה חולק על כך שנכון למחצית 2007 6% מעובדי המדינה הם עובדים ערבים?
זבולון אורלב: נתון נוסף שהם נתנו לנו זה שיש מגמת גידול עקבית בהכנסת עובדים ערבים.
זבולון אורלב: זאת לא מגמה מספיקה, חסרים עדיין אלפים, אבל המגמה היא מגמה של עלייה.
רג'ה: היא מגמת עלייה לא בכל המשרדים הממשלתיים.
נזי ריאן: כל הנתונים שעלו כאן
נזי ריאן: התבססו על הדוח שהוגש על ידי מרכז מוסוואה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כאשר חבר הכנסת חנין ויושב-ראש הוועדה יפנו למבקר המדינה ועל פי סעיף 21 יבקשו חוות דעת בנושא שאתם דנים בו, תוכן חוות דעת באופן דחוף על ידי משרד המבקר שתהיה ניטרלית, מקצועית ומעמיקה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: היא תבדוק את כל ההשלכות של הנושא הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בשנתיים האחרונות הוכחנו שאנחנו בודקים את כל ההשלכות של כל נושא שמועבר אלינו למתן חוות דעת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שמבחינה טכנית צריכה לבוא בקשה אל המבקר על פי סעיף 21.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מציע לכם שתעשו את זה מהר על מנת שנוכל להתחיל בבדיקה היסודית שנעשה בתחום הזה.
שמואל הולנדר: חשוב לעשות בדיקה שתכלול לא רק את משרדי הממשלה אלא את כל הגופים המבוקרים.
דן אורן: אין חובת ייצוג הולם לגבי השירות הציבורי.
דן אורן: זה דבר שהממשלה מציעה כעת.
אחמד טיבי: זאת הצעת חוק שלי.
אחמד טיבי: ההצעה שלי מוכנה לקראת קריאה שניה ושלישית
זבולון אורלב: תמונת המצב היא שהחוק באשר לייצוג הולם איננו מקוים.
זבולון אורלב: הוועדה רושמת לפניה את הדיווח של הנציבות באשר למאמצים, באשר לנתון של 6% במחצית 2007 ובאשר למגמה.
זבולון אורלב: אין ביטחון שהממשלה תעמוד ביעד של 8% ב2008.
זבולון אורלב: זה דבר שמטריד.
זבולון אורלב: הוועדה הממונה על ייצוג הולם היא ועדת חוקה, חוק ומשפט שצריכה לקבל את הדיווחים.
זבולון אורלב: אני מציע לחבר הכנסת חנין שאת ההצעה באשר למשרדי הממשלה יעביר גם בוועדת חוקה.
זבולון אורלב: אנחנו מקיימים דיונים על סמך דוחות מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אני צריך לשים את סעיף 21 על סדר היום, לא לעשות מחטפים.
זבולון אורלב: הסוגייה של ייצוג הולם היא סוגייה ממלכתית חשובה.
זבולון אורלב: האינטרס הוא שלא יהיה מגזר באוכלוסייה שירגיש ששירות המדינה חסום בפניו.
זבולון אורלב: אני מבקש ממנהלת הוועדה שבזמן הקרוב תקבע דיון בו נצביע על הפעלת סעיף 21, על מנת שהמבקר יכין חוות דעת.
זבולון אורלב: מקובל עליך?
זבולון אורלב: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39) (בירור תלונות הציבור), התשס"ז-2007.
זבולון אורלב: האם לממשלה יש הערות לנוסח המוצע?
מורן יבין: הממשלה תומכת בהצעת החוק, בתנאי שייכתב שההסכמה של המתלונן תהיה בכתב.
זבולון אורלב: הסוגייה הזאת עלתה בדיון קודם.
זבולון אורלב: אנשי המבקר אמרו שאין צורך בכך, מפני שבין כה וכה המבקר יפנה למתלונן.
זבולון אורלב: כשהוא פונה למתלונן הוא רואה אם המתלונן רוצה להגיש או לא רוצה להגיש.
זבולון אורלב: נניח אני מגיש תלונה כיוון שאת קופחת.
זבולון אורלב: המבקר לא יכול לטפל בתלונה שהגשתי בשמך אם הוא לא פונה אלייך.
זבולון אורלב: ברגע שהוא פונה אלייך הוא רואה אם את הסכמת או לא הסכמת.
הלל שמגר: אלא אם כן צורפה לפניית המתלונן הפנייה של הנפגע.
זבולון אורלב: התכלית שאת רוצה להשיג היא תכלית שמתקיימת.
מורן יבין: זה נוהל שקבוע בחוק?
נורית ישראלי: אני רוצה להפנות אותך לסעיף 34 לחוק: "תלונה שהוגשה בכתב ותלונה שהוגשה בעל פה ונרשמה מפי המתלונן, תיחתם בידי המתלונן ויצוינו בה שם המתלונן ומענו".
נורית ישראלי: אין דרישת כתב גם להגשת תלונה.
זבולון אורלב: גם היום אני יכול להגיש תלונה בעל פה, לא צריך בכתב.
תומר רוזנר: אתה צריך לחתום.
זבולון אורלב: אין לי התנגדות שתתווסף פה פסקה שתאמר שהמתלונן קיבל את הסכמתו של אותו אדם, כדי להניח את דעתו של המבקר.
זבולון אורלב: אני מסכים שדרושה כאן הסכמה, השאלה אם זה צריך להיות בחוק או בבירור שהם עושים הם אומרים שזה רק בהסכמתו של המבקר.
אריה אלדד: האם יש בכלל מצב שאתם מטפלים בתלונות אנונימיות?
הלל שמגר: מאחר שהתנאי הוא תנאי של הסכמה, אז לא איכפת לי אם ההסכמה תינתן בכתב או תילמד מהתנהגותו או מהדיבור שלי איתו.
הלל שמגר: אני אצטרך לשלוח אדם שלא יודע לכתוב למתורגמן?
מורן יבין: הפחד שלנו הוא שיתפרש כעותר ציבורי מישהו שעותר בשמו של מישהו אחר מבלי שהוא קיבל את הסכמתו.
הלל שמגר: אני לא יכול לפתוח בבירור תלונה אם אני לא מוודא שמולאו התנאים בחוק.
מורן יבין: כתוב בסעיף 34 שנרשמה מפי המתלונן תלונה שהוגשה בכתב ותלונה שהוגשה בעל פה.
מורן יבין: זאת פרוצדורה לדוח הגשת תלונה שמוגשת מפי המתלונן.
מורן יבין: אנחנו רוצים להרחיב.
זבולון אורלב: אנחנו לא יורדים מעניין ההסכמה.
זבולון אורלב: ההסכמה דרושה.
זבולון אורלב: בואי נדבר על הפרוצדורה איך משיגים הסכמה.
זבולון אורלב: שאלנו את המבקר על הפרוצדורה שהם מבררים את עניין ההסכמה.
זבולון אורלב: שאלתי אותם בפעם הקודמת אם יש אפשרות שמתבררת תלונה מבלי שפונים לנוגע בדבר.
זבולון אורלב: הם אמרו שאין כזה דבר.
מורן יבין: זה הליך פנימי שמתנהל אצלם.
הלל שמגר: נראה לנו שהחיוב שההסכמה תיעשה בכתב בלבד מצמצמת את האפשרויות.
הלל שמגר: היא גם מאריכה ומסרבלת.
מורן יבין: היא נשארת בגדר הרציונאל של סעיף 4 לחוק יסוד מבקר המדינה, שהוא להגן על הפרט מפני פגיעה בזכויות שלו, לא בזכויות של זולתו.
מורן יבין: ברגע שמישהו לוקח אחריות ומגיש תלונה בשם מישהו אחר נדרשת הסכמה בכתב של המתלונן.
תומר רוזנר: התנאי שנקבע בסעיף 37 המוצע מחייב הסכמת אותו אדם שבשמו מתלוננים.
תומר רוזנר: סעיף 40 קובע שהנציב לא יפתח בבירורה של תלונה אלא אם הוא שוכנע שהתקיימו התנאים של סעיף 37.
תומר רוזנר: הנציב חייב להיות משוכנע שיש הסכמה של האדם שבשמו מתלוננים.
זבולון אורלב: סעיף 40 אומר שהנציב לא יכול לברר אם אין הסכמה.
זבולון אורלב: אם הנציב אומר שאין הסכמה אי אפשר לברר.
זבולון אורלב: צריכה להיות הסכמה.
הלל שמגר: תנאי מהותי בסעיף 37 המתוקן הוא שכשאין זהות בין המתלונן לאדם הנפגע, האדם הנפגע חייב לתת את הסכמתו.
הלל שמגר: האם הסכמתו ניתנה בכתב, בשיחה טלפונית או בעל פה זה פחות מהותי, ובלבד ששוכנענו שניתנה הסכמה.
מורן יבין: אנחנו מתעקשים שההסכמה תהיה הסכמה בכתב.
יצחק קמחי: נניח שמגיע אדם שלא יודע קרוא וכתוב ואומר שהוא הניזוק אבל מי שכתב את המכתב בשמו זה השכן.
מורן יבין: החתימה שלו מספיקה.
יצחק קמחי: החתימה קיימת.
נורית ישראלי: זה מצריך אותנו למערכת שלימה של תחליפי כתב וחזקת כתב.
נורית ישראלי: בשביל מה כל זה?
אריה אלדד: כדי להקטין את מספר התלונות.
יצחק קמחי: זה האינטרס של מבקר המדינה, לא של הממשלה.
אריה אלדד: זה אינטרס של הממשלה, כי בדרך כלל מתלוננים עליה.
נורית ישראלי: תסבירי את הטעם המשפטי לכך.
מורן יבין: ההיגיון שעומד מאחורי הדרישה שלנו זה התכלית של הסעיף.
מורן יבין: אתה מגיש תלונה כדי להגן על פגיעה בזכויות שלך, לא בזכות של הזולת.
נורית ישראלי: אפשר לכתוב את המילים: "לאחר שהוכח, להנחת דעתו של הנציב, כי הנפגע הסכים להגשת התלונה".
תומר רוזנר: התוספת הזאת בעייתית לטעמי, כיוון שצריך להיות מוכח להנחת דעתו של הנציב שנעשה מעשה הפוגע במישרין.
הלל שמגר: אני מציע לכתוב את המילים: "המתלונן קיבל, להנחת דעתו של הנציב, את הסכמתו של אותו אדם".
זבולון אורלב: אחרי המילה "קיבל" נכתוב את המילים "להנחת דעתו של הנציב".
תומר רוזנר: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39) (בירור תלונות הציבור), התשס"ז-2007.
תומר רוזנר: תיקון סעיף 37 1.
תומר רוזנר: בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (נוסח משולב) (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 37, בפסקה (1), אחרי "טובת הנאה", יבוא "או מעשה הפוגע במישרין באדם אחר או המונע ממנו במישרין טובת הנאה, והמתלונן קיבל, להנחת דעתו של הנציב, את הסכמתו של אותו אדם להגיש תלונה בענינו".
תומר רוזנר: תיקון סעיף 38. 2.
תומר רוזנר: בסעיף 38 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (8) יבוא: "(9) תלונה של אדם בענינם של המנויים בפסקאות (6)(7) ו(8), הנוגעת לאמור באותן פסקאות, לפי העניין.
תומר רוזנר: " תיקון סעיף 41. 3.
תומר רוזנר: בסעיף 41(ג) לחוק העיקרי, אחרי "המתלונן" יבוא "וכן את מי שהמתלונן פנה בענינו כאמור בסעיף 37(1) סיפה".
זבולון אורלב: מי בעד לאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?
זבולון אורלב: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד החוק עבר בהסכמת הממשלה, בהסכמת הנציבות ובהסכמת חברי הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.
נורית ישראלי: בדברי ההסבר כתוב שבסעיף 41 נציב תלונות הציבור יהיה רשאי לשמוע גם את מי שהגיש תלונה בעניינו של אדם אחר.
נורית ישראלי: זה צריך להיות מי שנפגע.
זבולון אורלב: אי אפשר עכשיו, באופן רטרואקטיבי, לתקן דברי הסבר של קריאה ראשונה.
זבולון אורלב: העומד על סדר היום הוא בקשה לחוות דעת מבקר המדינה בנושא התייחסות צה"ל לגיוס מפונים מגוש קטיף אבל לא רק זה אלא גם בוגרי ובוגרות החינוך הממלכתי-דתי וההשפעה על המוטיבציה לשירות בצה"ל.
זבולון אורלב: ועדת הביקורת מקיימת במסגרתה ועדת משנה לטיפול בכל הסוגיות של מגורשי גוש קטיף כאשר בראש הוועדה הזאת עומדת חברת הכנסת עמירה דותן שכרגע נמצאת בוועדת האתיקה ותיכף תצטרף אלינו.
זבולון אורלב: את הישיבה הזאת אנחנו מקיימים במסגרת מליאת הוועדה כי רק מליאת הוועדה מוסמכת להפעיל את סעיף 21 לפיו הכנסת רשאית לבקש ממבקר המדינה לבדוק ולתת חוות דעת בנושא מסוים.
דוד רותם: השפעה זה לא דבר שמבקר המדינה יכול לבדוק.
דוד רותם: הוא יכול לבדוק התייחסות אבל לא השפעה.
זבולון אורלב: מתוך ניסיון למדתי שמבקר המדינה יודע טוב מאוד מה הוא יודע לבדוק ומה הוא לא יודע לבדוק.
זבולון אורלב: אני מודה לך על ההערה, אבל לא אני המנסח.
זבולון אורלב: הוועדה קיבלה פניות רבות.
זבולון אורלב: זה אחד הנושאים בו אנחנו מקבלים פניות רבות מאוד גם מצעירים, גם מהורים וגם מארגונים שונים שחרף הנחיה שניתנה על ידי ראש אגף משאבי אנוש, אלוף אלעזר שטרן שיושב אתנו כאן ואנחנו מקדמים את פניו בברכה, לפיו אין לשאול שאלות פוליטיות ואין להתייחס התייחסויות פוליטיות למועמדים לשירות ביטחון.
זבולון אורלב: חרף זאת בכמה לשכות גיוס או ברובן של לשכות הגיוס התופעה הזאת נפוצה והיא פוגעת בצעירים רבים.
זבולון אורלב: הוגש לנו גם דוח של המרכז שנקרא המרכז המדיני לישראל שעוסק בזכויות של אזרחים שבו נערך תחקיר בנושא תחקור פוליטי ומניעת גיוס לצה"ל של מועמדים לשירות ביטחון, ובמסמך שהונח לפנינו התברר שיש תלונות רבות של מועמדים ומועמדות לשירות ביטחון שהם דתיים לאומיים שעוברים תחקורים וכתוצאה מהתחקורים האלה מתרחשים דברים לא ראויים, גם כאלה שמדביקים להם סעיפים נפשיים, כאלה שמופנים לקציני בריאות הנפש, כאלה שמשאירים אותם תלויים ועומדים באוויר.
זבולון אורלב: הדוח הזה הועבר גם לצה"ל, ללשכתו של האלוף על ידי עוזרי והוא גם הופץ בין חברי הכנסת, אבל לא הסתפקנו בדוח וגם ביקשנו מכמה מועמדים לשירות ביטחון שנתקלו בתופעה הזאת להגיע אלינו היום כדי שהוועדה תוכל לשמוע במו אוזניה את הבעיות שנתקלו בהן.
זבולון אורלב: אני מקווה שהצעירים האלה נמצאים כאן.
זבולון אורלב: אני לא מכיר אותם באופן אישי אלא רק את שמותיהם.
זבולון אורלב: התופעה הזאת היא בוודאי תופעה לא ראויה שאפשר אולי לכנות אותה כתופעה של מסורבי גיוס, כי בסך הכול מדובר בנוער דתי לאומי שאין חולק שהוא בא עם מוטיבציה גבוהה מאוד לשרת בצה"ל, לשרת בחילות הקרביים.
זבולון אורלב: מן המפורסמות היא שדרך החינוך הציונית-דתית היא דרך שמחנכת את התלמידים לשרת את מדינת ישראל במיטב, לתת את כל מה שאפשר, ובוודאי התופעה הזאת היא תופעה שפוגעת ומעבירה רוח רעה בתוך המחנה.
זבולון אורלב: ברור שהתופעה הזאת תולדתה בהתנתקות או בגירוש מגוש קטיף.
זבולון אורלב: לא מדובר רק בנערים או בנערות שהורשעו או שהואשמו אלא מדובר בתופעה יותר רחבה.
זבולון אורלב: כלומר, גם נערים ונערות שלא היו קשורים כלל בסוגיה הזאת, מבלי להמעיט בחומרה שגם אם היו קשורים לא צריכים לנהוג כך, אבל זה הגיע גם למחוזות של נערים ונערות שלא היו קשורים כלל בעניין הזה.
זבולון אורלב: אני מודה לאלוף שטרן שנאות להשתתף יחד אתנו בדיון חשוב כזה כי כל מה שקשור במוטיבציה ובנכונות לשרת בצה"ל הוא נושא שחשוב שיעלה על סדר היום.
זבולון אורלב: אנחנו נאפשר בראש וראשונה לצה"ל להציג את עמדתו בסוגיה.
זבולון אורלב: אם ירצה האלוף שטרן לפתוח, יפתח, ואם לא, יעביר את רשות הדיבור לאלוף משנה ציקי סלע, לאחר מכן אנחנו נאפשר למרכז המדיני לומר את דברו ולאחר מכן יוכלו להתייחס אותם צעירים וצעירות.
23591: בוקר טוב.
23591: כמו שאני מבין, ההתייחסות שלנו נדרשה, או גם כמו שאני מבין עכשיו היא נדרשת, במספר תחומים שלא בהכרח יש ביניהם חפיפה מלאה.
23591: התחום הראשון הוא הטיפול של צה"ל בילדי, נערי – מבחינתנו מלש"בי, המועמדים לשירות ביטחון – מקרב המשפחות שגרו קודם בגוש קטיף.
23591: אנחנו בצה"ל ערים לשני דברים עיקריים בעניין הזה.
23591: האחד, בכל מקרה, למצב המאוד קשה שבו הם נמצאים בטח מבחינה נפשית, מעצם החוויה שהם עברו, ויחד עם זאת אני אומר, ליחס שלהם כפי שהוא בא לידי ביטוי לפחות חיצוני ביחס למדינה שאנחנו מצרים עליו מאוד אבל אנחנו ערים לו.
23591: הדבר השלישי שאנחנו לא יכולים להתעלם ממנו הוא שלצה"ל היה תפקיד מרכזי בביצוע ההתנתקות ופעם שחיילי צה"ל היו שם או מפקדיו היו שם והיה מי שליבה את העסק או רצה להעמיד אותנו מול המתיישבים, בטח שבקרב הנוער הזה יש לזה השפעה שמבחינתנו היא לא טובה אבל היא עובדה, היא שלילית, ואצל חלקם בעיית ההזדהות עם השירות בצה"ל – וכמו שנאמר כאן קודם זה נוער נהדר – לצערנו הרב נתקלת בקשיים שלא היו שם קודם.
עמירה דותן: אתה מדבר בלשון הווה או עבר?
23591: בלשון הווה, כן.
עמירה דותן: אם הבנתי אותך נכון דיברת על קשיים ועל אי-רצון.
23591: לא כרגע.
עמירה דותן: בעבר.
עמירה דותן: מה שהיה.
23591: מה שהיה אבל זה לא משנה כי אנחנו מבינים שזה יכול להתרחש גם בהווה בהיבט הזה.
23591: לכן האוכלוסייה הזאת של מי שגר קודם ביישובי גוש קטיף זוכה אצלנו לטיפול מיוחד, והייתי אומר מתועדף, כמעט טיפול אישי, בין אם הפניות מגיעות אלינו באמצעות מינהלת סל"ע ונציגיה, בין אם הפניות מגיעות אלינו מגורמים אחרים מתוך ההתיישבות, ובין אם הפניות האלה מגיעות אלינו באופן אישי על-ידי אותם אנשים ואת הנתונים האלה אנחנו נציג כאן.
23591: התחום השני שהועלה כאן ואנחנו נדרשים לדון בו עכשיו והוא עולה כאן לדיון הוא הנושא של התחקירים או השאלות או השאלונים שנשאלים מועמדים לשירות חובה בתוך לשכות הגיוס שלנו בשלבים השונים של הגיוס, וזה גם מה שעולה בדוח של המכון הזה.
23591: לצערי הרב עם פנו אלינו כבר מזמן, ביקשנו את השמות, הם לא נתנו לנו את השמות אבל כרגע זה לא משנה.
23591: לגבי הדבר הזה אני רוצה לומר רק דבר אחד.
23591: תדעו שנקודת ההתייחסות שלנו והחששות שלנו, ואיפה שהתחילו להיות יותר שאלות בתחום הזה, זאת לא ההינתקות, זאת לא שייכות פוליטית, ואם אתם רוצים, זה הרצח שהיה בשפרעם ומי שירצה, יסתכל על זה.
23591: פעם שעבר חייל שאנחנו נתנו לו נשק את מנגנוני הראיונות שלנו ובסוף השתמש בנשק שאנחנו נתנו לו לרצח אזרחים במדינת ישראל, סף הרגישות שלנו ושל מי שממונה על ביטחון הפנים במדינת ישראל עלה מאוד.
23591: אני יכול לומר שיש סמיכות אירועים בין האירוע בשפרעם לבין האירוע שקשורים בהינתקות, אבל מבחינתנו להינתקות אין לה קשר.
23591: כצבא אני יכול לומר לכם שמבחינתי לא היו שם תופעות שחייבו את כל אותן שאלות או את אותה סופר זהירות שאנחנו דורשים מהאנשים שלנו, אבל רצח עם נשק של צה"ל של מישהו שעבר אותנו, את מנגנוני הגיוס שלנו, קודם כל שאלנו את עצמנו שאלות מאוד קשות כמו איך זה יכול להיות, איך לא עלינו על זה קודם, ואחר כך שאלנו את עצמנו – יחד עם מי שאחראי על ביטחון הפנים במדינת ישראל – איך אפשר לוודא או לצמצם כמעט לאפס את זה שזה יקרה עוד פעם.
23591: מה לעשות שכנראה לצער כולנו חלק מהמאפיינים שליוו את אותו רצח, אנשים קושרים אותם, בטעות או שלא בטעות, לאותן אוכלוסיות או למניעים שבאים מאותו אזור.
23591: אני מצר על כך.
23591: אני לא יכול לומר שאני מתעלם מכך אבל אני כן יכול להבין את מי שחרד כל כך שרצח כזה יקרה עוד פעם, שעוד פעם מישהו ייקח נשק של צה"ל ויעשה ב ו שימוש לרצוח אנשים, בלי קשר עכשיו לזהות הפוליטית שלו.
23591: כיוון שכך, הושמו עלינו הנחיות עם תדרוכים, עם סימון נקודות רגישות של מה אנחנו צריכים לבדוק, מה אנחנו צריכים לוודא טרם שאנחנו מגייסים מישהו לצבא ובוודאי טרם שאנחנו נותנים לו נשק כוון שבחלק גדול מהמקרים זה היינו הך.
23591: בגילוי נאות אני צריך לומר שאני לא בטוח שאני אצליח והדברים האלה ייפלו על אוזניים קשובות אבל השאלות הקשות האלה, הזהירות לא קשורה להינתקות אבל היא כן קשורה לרצח וכיוון שזה רצח, שם נמצאת אותה רגישות שאנחנו מגלים ויכול להיות שלפעמים היא רגישות גדולה מדיי.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שהטיעון שלך, לפחות אותי בשלב הזה, מאוד מאוד מפתיע כיוון שמדובר גם בבנות.
זבולון אורלב: כלומר, עושים תחקורים פוליטיים לבנות אולפנא.
זבולון אורלב: אני גם בא ממערכת החינוך וזה נראה לי קצת רחוק.
זבולון אורלב: אבל אנחנו מקשיבים לך.
23591: אנחנו נותנים נשק לכולם, גם לבנות.
דוד רותם: האם לפני פרשת שפרעם לא קרה שחיילים בצה"ל ביצעו מעשי רצח עם נשק צבאי?
דוד רותם: זה המקרה הראשון?
דוד רותם: למה התעוררתם רק עכשיו?
23591: לא אנחנו התעוררנו.
23591: זאת לא אחריות שלנו לאתר דברים כאלה טרם הצבא.
23591: רמזתי פה ואני יכול לומר שיש מי שאחראי על ביטחון הפנים במדינת ישראל.
23591: דרך אגב, בכל אירוע כזה אנחנו מתעוררים.
23591: לצערי הרב יש הרבה אנשים שלא גייסנו לצבא מאותם חששות, אבל לאנשים האלה אין אולי את אותם כוחות ואת אותם נציגים, ולכן הנושא לא כל כך עלה לכותרות.
23591: אם הוא לא היה עולה לכותרות גם בעניין הזה, אם לא היו קושרים אותו להינתקות, אני מניח שלא היינו מתכנסים.
מיכאל איתן: אולי אנחנו יכולים לשמוע במקרים שאתה מודה שאתם עושים איזה שהן בדיקות, מה הן הבדיקות?
זבולון אורלב: השאלה נשאלה.
זבולון אורלב: אני מבקש את אלוף שטרן לא להשיב כרגע.
זבולון אורלב: נתייחס אליה לאחר מכן.
ציקי סלע: בוקר טוב.
ציקי סלע: אני אציג את צירי הפעילות והמנגנון שנבנה באגף משאבי אנוש ובצה"ל בכלל על מנת לתת מענה לאוכלוסיה של ילדי המפונים שמתגייסים לצה"ל.