GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פלר: לפני מספר שנים ערכנו פילוח של הנושאים שאנחנו מקבלים ונדהמנו לגלות ש-40 אחוזים מהפניות שמגיעות אלינו עוסקות בנושא מינהל האוכלוסין, בזכויות מעמד.
עודד פלר: הנתון הזה מתיישב עם דבריו של המנכ"ל לגבי מספר העתירות לבית המשפט שעוסקות בענייני מינהל אוכלוסין.
עודד פלר: זה מצב נורא.
עודד פלר: מכלל רשויות השלטון במדינת ישראל, לא משרד הפנים אלא גוף אחד במשרד הפנים מעסיק כשליש מפעילותו של בית המשפט לעניינים מינהליים ובג"ץ.
עודד פלר: זה נתון מדהים.
עודד פלר: הפסיקה שעוסקת בענייני מינהל אוכלוסין היא מזערית וכאן אני לא מסכים עם דבריו של המנכ"ל.
עודד פלר: מרבית העתירות האלה לא מתקבלות אלא פשוט נפתרות בבית המשפט.
עודד פלר: הדברים מגיעים לבית המשפט ומשרד הפנים מתקבל ונותן לאנשים מה שהם רוצים או קרוב למה שהם רוצים, וכך הדברים האלה נסגרים ולכן גם יש לנו מעט מאוד פסיקה.
עודד פלר: למעשה הרבה פעמים זה עובד בשיטת מצליח, אומרים לפקידים ללכת לבית המשפט ונראה מה יהיה.
עודד פלר: אם אתה רואה על טפסים של משרד הפנים – יש טופס של ועדה בין-משרדית שעוסקת בעניינים חריגים – יש מקום לסמן האם הדבר הזה חזר למשרד הפנים משום שבית המשפט החזיר את זה אליו.
עודד פלר: זאת אומרת, בפעם הראשונה לא ניתן, אבל בפעם השנייה דרך בית המשפט נתקפל.
עודד פלר: אני מסכים כמובן עם כל מה שנאמר כאן, שמשרד הפנים לא עונה, הלשכה המשפטית של משרד הפנים ודאי לא עונה לפניות.
עודד פלר: לנו קשה יותר להיעזר בנציבות תלונות הציבור.
עודד פלר: אין לי ביקורת עליה משום שבדרכי פעולתה קשה לה לתת מענה לעניינים שבדרך כלל הם עניינים של SOS.
עודד פלר: נאמר כאן שיש מעט מאוד פניות שעוסקות בענייני עובדים זרים והפניות מגיעות ממעסיקים.
עודד פלר: הבעיות שיש לעובדים זרים עם משרד הפנים – לא עם משרד התעשייה, לא עם עניינים שקשורים לענייני העבודה שלהם אלא לענייני המעמד שלהם - בדרך כלל אלה עובדים שביטלו להם את המעמד, שעומדים לגרש אותם, שעוצרים אותם והם צריכים פתרון מיידי ולרוץ מיד לבית המשפט.
עודד פלר: עם הדברים האלה אי אפשר לפנות לנציב התלונות ולגרור טיפול של מספר חודשים עד שמשרד הפנים ישיב.
עודד פלר: ארגוני זכויות אדם כמו קו לעובד, מוקד סיוע לעובדים זרים, האגודה לזכויות האזרח, המוקד להגנת הפרט וכולי יום יום מגיעים לבית המשפט עם עניינים כאלה, וכמו שאמרתי, כאשר עניינים כאלה מגיעים לבית המשפט, כמעט תמיד מסתדרים.
עודד פלר: עוד נקודה שהיא בעייתית מבחינת הביקורת.
עודד פלר: כולנו יודעים שאין מדיניות הגירה למדינת ישראל.
עודד פלר: אין חקיקה מסודרת שעוסקת בכל אחד מההסדרים שנוגעים למעמד בישראל, העניין הזה למשל של הסדרת מעמד של בן זוג קבועה בנוהל של משרד הפנים כאשר נוהל בני זוג ידועים בציבור הוא נוהל שהשתנה משנת 2000 ועד היום שבע פעמים.
עודד פלר: מאוד קשה לנציבות להבין את הפניות ומה הבעיה.
עודד פלר: אנחנו פונים למשרד הפנים ומקבלים תשובה שלטעמנו היא תשובה שגויה, היא תשובה שלא תעמוד במבחן ביקורת שיפוטית, ואם נגיע לבית המשפט ברור לנו שמשרד הפנים יתקפל.
עודד פלר: אנחנו פונים עם זה לנציבות והנציבות מקבלת את אותה תשובה ממשרד הפנים.
עודד פלר: קשה לה מאוד להעריך האם התשובה הזאת היא תשובה ראויה, היא תשובה עניינית, קשה לה להבין איפה משרד הפנים טעה פה.
עודד פלר: ברור לנו שאין ברירה אלא ללכת לבית המשפט כי שם זה ייפתר.
עודד פלר: פנינו מספר פעמים ואמרנו שנגיע עם זה לבית המשפט וזה ייפתר.
מאיר פרידמן: התקשרתי לרדיו 103, לתוכנית של זהבי עצבני, והעליתי את הנושא שלי, לא הזדהיתי לא בשם ולא במספר טלפון.
מאיר פרידמן: אחרי 10 דקות כאשר סיימתי לדבר, צלצל אצלי הטלפון והאדם בצד השני שאל אותי אם הוא מדבר עם מאיר פרידמן.
מאיר פרידמן: לאחר שאמרתי כן, הוא אמר לי לא לצאת מהבית כי הם באים לאסור אותי.
מאיר פרידמן: שאלתי אותו מי אדוני, והוא אמר לי שהוא משטרת ההגירה.
מאיר פרידמן: אמרתי לו שאם הוא שוטר, החוק מחייב אותו להזדהות בשם ובמספרו, אבל את זה הוא לא היה מוכן.
מאיר פרידמן: בכוננות שמתי שני עורכי-דין והתקשרתי לבמבילי וקיבלתי את מספר הטלפון של הדוברת ואמרתי לה שהיה לי הכבוד המפוקפק לעבור קורס צניחה יחד עם אידי אמין אבל לא תיארתי לעצמי שאצלנו בארץ יהיו דברים כמו במדינה של אידי אמין.
מאיר פרידמן: אני משתף אתכם בחוויות ויש לי כאלה בשפע.
מאיר פרידמן: לא עושים אותנו אוהבים את הארץ הזאת.
רם בלניקוב: אני רוצה להתייחס למה שאמרה הגברת יניב שלא קיבלה תשובה.
רם בלניקוב: ההכפשות האלה הן לא לרוחי.
רם בלניקוב: אני מחזיק מכתב מתאריך 29 בספטמבר 2005 שמופנה לגברת יניב ומתייחס לפנייה שלה מה-6 בספטמבר 2005.
רם בלניקוב: נכון שזה שלושה שבועות וזה היה צריך להינתן תוך שבועיים, אבל זה מכתב שעוסק בעניין תלונת מר מאיר פרידמן.
רם בלניקוב: אני לא רוצה להיכנס ליותר מדי פרטים אבל אומר לכם את הדבר הבא.
רם בלניקוב: משרד הפנים פעל במקרה של מר פרידמן על פי הנהלים.
רם בלניקוב: רעייתו דהיום שהתה באופן לא חוקי בארץ במשך תקופה ארוכה ומי ששוהה באופן לא חוקי בארץ ואחר כך נישא לאזרח ישראלי, יש כללים מאוד מסוימים עם מסננת מאוד דקה לגבי אופן הטיפול בהם.
רם בלניקוב: הדרישה לערבות היא דרישה הגיונית ובמקרה של מר פרידמן היא הייתה הגיונית שבעתיים מטעמים שאני לא רוצה לפרט אותם כאן בארץ.
מאיר פרידמן: 30 אלף שקלים.
זבולון אורלב: מר פרידמן, אני קורא אותך לסדר ואני מבקש ממך להקשיב.
רם בלניקוב: גברת יניב יודעת היטב מדוע הייתה דרישה מוצדקת לערבות ובית המשפט גם פסק שתהיה ערבות.
רם בלניקוב: נכון שהוא הקטין את שיעור הערבות אבל הוא הסכים לדרישתנו שתהיה ערבות, דרישה שבמהלך הזמן אחר כך נוצרו נסיבות שאפשרו את ההפחתה שלה.
רם בלניקוב: זאת תמונת המצב.
רם בלניקוב: אני חושב שאם מחפשים מקומות לתקן, ויש הרבה מה לתקן במשרד הפנים, זה לא המקרה הקלאסי.
מיכל יניב: הפנייה שנגעה לערבות, כל הסיפור של השלב הראשון של הערבות, זה מתן ההליכים לקבלת החלטה בעניינה של הגברת שבזמנו לא הייתה פרידמן ולאחר מכן הפכה לגברת פרידמן, וזה היה עוד שנה וחצי קודם לכן.
מיכל יניב: הפנייה שאתה מתייחס אליה ואתה קורא לה ספטמבר היא למעשה פנייה מיוני שאז זה נגע לעניין הספציפי מה היה בנתב"ג באותו יום, 30 בדצמבר 2005.
רם בלניקוב: בנתב"ג זאת מערכת ביקורת גבולות שלא שייכת למשרד הפנים והיה כאן כשל בין המערכות.
מיכל יניב: יכול להיות.
רם בלניקוב: יכול להיות שכדאי לומר את זה ליושב-ראש הוועדה.
מיכל יניב: עובדה שמנהל המשמרת של נתב"ג הוא זה ששלף אותה.
רם בלניקוב: משרד הפנים לא בא בקשר עם מי שנכנס לארץ, מי שנכנס לארץ בא בקשר עם משטרת הגבולות.
רם בלניקוב: הדרך של משרד הפנים להגיע לאיש הזה זה במקרה שמשטרת הגבולות לא מאפשרת לו להיכנס.
זבולון אורלב: לאור הוויכוח שמתעורר כאן יש לי שאלה.
זבולון אורלב: בביקורת המדינה אתם מעבירים טיוטה למבוקר כדי שהוא יוכל להגיב על הביקורת הזאת ואז אתם מחליטים מה לקבל ומה לא לקבל.
זבולון אורלב: איך הפרוצדורה בעניין תלונות?
זבולון אורלב: הם יודעים מה התלונות?
זבולון אורלב: הייתה להם הזדמנות להגיב?
הלל שמגר: אם העניין לא בא על תיקונו ונציב תלונות הציבור מכריע בדבר צדקתה או אי-צדקתה של תלונה, הוא מכריע על סמך נתונים והתייחסויות שהוא קיבל מן הגורמים הנוגעים בדבר בגוף הנלון ועל סמך זה הוא מסב את תשומת לב, לא כמבקר בהתייחסות למקרה הספציפי של התלונה הזאת.
רם בלניקוב: אני יכול לומר מה אני עושה כאשר אני מקבל תלונה כזאת.
רם בלניקוב: אני מקבל סיכום שהתלונה נבדקה, ואם נאמר לי שהיא נמצאה מוצדקת, אני מכנס אצלי דיון עם האנשים הנוגעים בדבר, עם מי שאחראי על הנהלים, כדי לוודא שהמערכת הפיקה לקחים ותיקנה את הליקוי.
זבולון אורלב: המקרה של פרידמן, באיזו קטגוריה הוא נכנס?
זבולון אורלב: באיזה צבע?
זבולון אורלב: יש לכם כאן כמה צבעים.
זבולון אורלב: בעמוד 28 יש טבלה, באיזה צבע נכנס המקרה של מר פרידמן?
מיכל יניב: בעצם לא קבענו שמשרד הפנים כשל ושבקרית הגבולות עשתה על דעת עצמה פעולה.
מיכל יניב: היה עניין שבכל זאת העבירו אותה לחדר הלא נכון והיה עניין שכמעט שקרה.
זבולון אורלב: בגלל ששמת את זה תחת הצבע הצהוב, המקרה הזה לא נדון על שולחנו של מנכ"ל משרד הפנים.
מיכל יניב: הוא קיבל סיכום של ממצאים.
מיכל יניב: הוא קיבל סיכום עם הבעייתיות שהייתה כאן בהכרעה כי בסמכותנו היא לקבוע במידת האפשר דבר צדקתו של המתלונן.
זבולון אורלב: ממצאים שנמצאו לא מוצדקים, גם הם מגיעים למשרד?
מיכל יניב: אנחנו כותבים להם מכתב מסכם את התיק.
זבולון אורלב: גם לגבי הצהוב המשרד מקבל מכתב?
מיכל יניב: תמיד מקבל מכתב עם ממצאים וסיכום.
זבולון אורלב: הנושאים בקטגוריה של הצבע הצהוב, המשרד מקבל סיכום?
הלל שמגר: הכלל הוא ברור.
הלל שמגר: בסיום טיפול בתלונה, אנחנו מודיעים למתלונן, גם אם העניין בא על תיקונו כאשר אומרים לו שהפסקנו את הטיפול בתלונה כי העניין בא על תיקונו בכך שקיבלת ביום כך וכך את האשרה, ואנחנו שולחים תמיד עותק תשובה או תשובה למתלונן או מכתב שמסכם את הפסקת הבירור שלנו ואת העילה להפסקתו אל הגוף שנתן לנו את ההתייחסות.
רם בלניקוב: אני כמנכ"ל המשרד קיבלתי בשנה האחרונה מקסימום שש פניות כאלה.
הלל שמגר: לא בכל מקרה זה מגיע אליך.
הלל שמגר: זה יכול להגיע למינהל אוכלוסין.
רם בלניקוב: אני קיבלתי שישה סיכומי טיפול.
דינה סמט: כי זה הגיע לדרג של המנכ"ל.
רם בלניקוב: בארבעת החודשים האחרונים אני גם מנהל מינהל אוכלוסין, וגם בתפקידי זה לא קיבלתי.
זבולון אורלב: אני מרגיש מהדיון הזה שאין סדר ראוי בתקשורת בין הרמה של שר ומנכ"ל לבין נציגות תלונות הציבור.
זבולון אורלב: אגב, אני מעיד בפניך שבתקופה שהייתי שר, אני לא זוכר שזה היה על שולחנו של השר או המנכ"ל.
זבולון אורלב: דוח ביקורת מיד היה מגיע לשר ולמנכ"ל, יש טיוטה, כל המשרד על הרגליים אבל לא כך לגבי דוח של נציב תלונות הציבור.
הלל שמגר: נכון, כי אלה הליכים נפרדים.
הלל שמגר: דוח ביקורת הוא דוח ביקורת ולא נפרט את הרציונאל ואת אופי התהליך.
הלל שמגר: כאשר אתה מטפל בתלונה של אזרח על לשכה מסוימת, אתה מבקש לפתור את בעייתו או אם הוא צודק, לפנות למי שיכול להביא את העניין על תיקונו.
הלל שמגר: אתה לא פועל כמבקר באותו רגע.
הלל שמגר: כל משרד צריך לדאוג לכך במסגרת שיפור השירות שלו שהוא יקיים מעקב בין השאר גם אחר הדברים האלה.
הלל שמגר: אם יפנו אלינו ויאמרו לנו שכל העתק של תשובה נעביר למנכ"ל או לממונה על פניות הציבור, נעשה את זה.
זבולון אורלב: אני אומר לך שזאת המלצתי ובמקרה זה המלצת הוועדה.
הלל שמגר: נשקול אותה.
זבולון אורלב: המקרה הפרטי של אזרח לפעמים מאוד מעניין את המנכ"ל ואת השר כי הוא מעיד על איזושהי בעיה, מה עוד שמדובר כאן בעשרות ובמאות.
הלל שמגר: ההצעה היא שהתשובות על סיכומי בירור התלונות לא תישלחנה רק אל הנוגעים בדבר אלא גם בכל מקרה העתק למנכ"ל המשרד.
זבולון אורלב: אני מציע לא העתק כי בהרבה לשכות מנכ"לים ושרים יש כלל שהעתקים הולכים ישר לגניזה.
זבולון אורלב: צריך להיות מכתב גם לזה וגם לזה.
זבולון אורלב: לכבוד המנכ"ל, לידיעתך, הייתה תלונה, זה הסיכום, זאת המלצתי.
זבולון אורלב: תשקלו ותבדקו את זה.
הלל שמגר: האם זה מקובל גם על משרד הפנים?
רם בלניקוב: מאחר ואני עכשיו גם מנהל מינהל אוכלוסין בפועל, ברגע שייכנס מנהל מינהל אוכלוסין – ואנחנו רוצים שתהיה פיגורה רצינית – כל מה שקשור למינהל אוכלוסין, ראוי שילך אליו.
רם בלניקוב: הוא יהיה במעמד קרוב למעמד המנכ"ל.
הלל שמגר: אם יורשה לי להציע לגבי נוהל הטיפול במשרד הפנים.
הלל שמגר: כאשר יתמנה אותו בעל תפקיד, אנחנו מבקשים להביא לידיעתנו, שהוא ייצור אתנו קשר ואנחנו נתאם את דרך הטיפול מולו.
רם בלניקוב: תפנו את זה למנהל המינהל ואני אקבל את זה.
רם בלניקוב: בארבעת החודשים האחרונים לא קיבלתי אפילו פעם אחת דיווח כזה.
זבולון אורלב: הואיל ואני מרשה לעצמי לומר שאני מבין קצת בשירות המדינה, הואיל וגם הגופים המבוקרים שלך הם לא אין סוף משרדי ממשלה, אין בעיה לשבת עם כל משרד ולומר שאתם רוצים שהתלונות יטופלו כראוי, שאתם רוצים שהתלונות יגיעו גם לדרגים הגבוהים כדי שיוסקו המסקנות הנכונות, ולכן אתם מבקשים מהם לדעת איך אתם יכולים להיות בטוחים שהתלונות תגענה לאנשים הנכונים, שהמנכ"ל והשר יהיו מעורבים ושיוסקו המסקנות.
זבולון אורלב: יאמר לך המנכ"ל שזה לא מעניין אותו ושתשלחו ישירות ליחידות, בסדר.
זבולון אורלב: אני אומר לך ש-99 אחוזים של המנכ"לים יאמרו לך שזה מעניין אותם מאוד.
זבולון אורלב: מי שיאמר לך שזה לא מעניין אותו, הוא לא מנכ"ל רציני.
זבולון אורלב: אגב, בינינו, למנכ"ל יש גם אינטרס כי הוא לא רוצה למצוא את עצמו בכותרות, לא ברדיו 103 ולא במקומות אחרים.
זבולון אורלב: תשקלו אותה.
זבולון אורלב: בנושא שלא מקבלים תלונות בזמן, אתה צריך להזמין את עצמך לפגישה עם המנכ"ל.
זבולון אורלב: אני נותן לך עוד עצה אחד.
זבולון אורלב: יש את פורום המנכ"לים שמכנס משרד ראש-הממשלה ואני מציע לך לפנות אל מנכ"ל משרד ראש-הממשלה.
זבולון אורלב: בזמננו היה פורום קבוע שהתכנס פעם בחודש כדי לקיים דיון בפורום הזה ולהסדיר פעם אחת ולתמיד את ההסדרים האלה.
זבולון אורלב: נציב שירות המדינה גם משתתף בפגישות האלה?
רם בלניקוב: רק כשהוא מציג נושאים שלו.
זבולון אורלב: תבקש שגם נציב שירות המדינה ישתתף בפגישה כזאת כי יש שאלה של תקנים וכדומה.
זבולון אורלב: זה כדי לעשות סדר בדבר הזה ותוכל להסתמך גם על המלצה של ועדת הביקורת שתהיה חלק מהמסקנות שלנו.
זבולון אורלב: הרי לא נעסוק בכל משרדי הממשלה.
הלל שמגר: ההמלצה הזאת תישקל בנפש חפצה.
הלל שמגר: אני בהחלט חושב שיכול להיות שחלק מהבעיה הוא חוסר מודעות, למרות שבהרבה מקרים כאשר לא מקבלים תשובות אני פונה בעצמי אל מנכ"לים של משרדים ואל שרים.
הלל שמגר: מן הראוי שמשרדי הממשלה ושאר הגופים המבוקרים והנלונים יוטמע אצלם הצורך להתייחס אל פניות של נציב תלונות הציבור.
זבולון אורלב: למה זה לא בא לידי ביטוי בדוח?
הלל שמגר: זה בא לידי ביטוי בדוחות קודמים.
הלל שמגר: בכל דוח נציב תלונות הציבור מעלה את ההדגשים, אבל הנושא הזה לטעמי הוא נושא חשוב.
זבולון אורלב: אני מציע לכם לשקול כדי שתהיה עוד טבלה אחת של משרדים שמתייחסים ומשרדים שלא מתייחסים, משרדים שזמן התגובה הוא כראוי ומשרדים שלא נוהגים כך.
זבולון אורלב: זה מאפשר לנו לקרוא לסדר את אותם אנשים.
זבולון אורלב: אני מבין שיש כאן עוד אדם אחד שהיה רוצה להתייחס.
סאדק דלאשה: תודה רבה לך ולוועדה.
סאדק דלאשה: הייתה לי תלונה לנציבות במרץ 2005 והיא התייחסה להתנהלות מנכ"ל משרד הפנים.
סאדק דלאשה: טיפלה בי גברת מיכל מהנציבות טיפול יפה ומסור, ואני ממש שמח שיש עוד אנשים במדינה שמטפלים בצורה מסורה.
סאדק דלאשה: אין לי שום רגשות לא טובים כלפי המשרד, אבל מה שרציתי לעשות בתלונה ובנסיעה שלי לכאן היא למלא עוד חובה אזרחית שלי כדי שהדברים לא יתנהלו בצורה יותר טובה, גם כאשר בסופו של דבר מבחינה אישית לא קיבלתי שום דבר מאותה תלונה, אבל אני חושב שכל הנושא הזה קודם בצורה ראויה, פורסמו במשרד הפנים הנחיות לאותו נושא שביקשתי ואני חושב שהרבה אחרים נהנו מכך.
סאדק דלאשה: אני רואה חשבון ועורך-דין כעשרים שנה ועוסק בביקורת.
סאדק דלאשה: אני חושב שביקורת היא דבר חיובי, היא חשובה למדינה וגורמת להבראת מוסדות המדינה והמינהל הציבורי שלה.
סאדק דלאשה: אני מצטרף לדעתו של יושב-ראש הוועדה שהנהלים, הטיפול והמסקנות מהתלונות, צריכות לבוא לידי ביטוי לאו דווקא רק בדוחות ובסטטיסטיקה אלא גם בפורום של מנכ"לי משרדי הממשלה כדי לגרום לקיום המנגנון הבריא והטוב ליישום ההמלצות.
סאדק דלאשה: לגופו של העניין בתלונה שלי.
סאדק דלאשה: אני טענתי אז ואני גם טוען היום שהליקויים בנהלים הם לאו דווקא אדמיניסטרטיביים וצורניים אלא גם כאשר נחשף ליקוי בטיפול במשהו, שהוא כביכול צריך לתת תשובה ולקבוע סטנדרטים, הוא חושף את המשרד ואת היחידה שמבצעת את העבודה לטעויות בקבלת החלטות שבסופו של דבר אני, אתה וכולם נשלם את המחיר של הטעויות האלה.
סאדק דלאשה: בזמנו הנושא חוקק תיקון 31 לחוק יסודות התקציב ובתיקון הזה היה מדובר במינוי חשבים מלווים למועצות מקומיות כושלות.
סאדק דלאשה: ישר באותו יום פניתי למנכ"ל, אמרתי לו שאני עוסק בזה ואני מכיר את המטריה, יש לי את הכישורים ויש לי את התעודות.
סאדק דלאשה: פניתי ואמרתי שאם הם מתכוונים למנות חשבים מלווים, אני מעמיד את מועמדותי והנה כל התעודות וקורות החיים שלי.
סאדק דלאשה: חיכיתי שבועיים ועוד שבועיים ועוד שבועיים ולא קיבלתי אפילו תשובה שקיבלו את המכתב שלי.
סאדק דלאשה: פניתי לפקידות במשרד בלשכת המנכ"ל – לא המנכ"ל הנוכחי – ונעניתי שכן, קיבלו את בקשתי, היא נמצאת באיזשהו מקום, וכשיגיע התור שלה, היא תטופל.
סאדק דלאשה: אחרי עוד חודש דיברתי עם עוזר המנכ"ל ואמרתי לו שזה לא יכול להיות, שלפחות ישלחו לי תשובה שאני לא אסתמך על משהו באוויר, או שאתם מקבלים אותי או שאתם לא מקבלים אותי או שתפרסמו הנחיות מה לא טוב בי או מה טוב אצל האחרים שהתמנו לתפקיד הזה.
סאדק דלאשה: הופתעתי בפברואר 2005 – אחרי תשעה חודשים – לשמוע מעוזר המנכ"ל שאמר לי שהם מצטערים אבל הם מילאו את המכסה, כל המשרות אוישו ואני לא התקבלתי.
סאדק דלאשה: למה?
סאדק דלאשה: אין תשובה.
סאדק דלאשה: ברגע הזה פניתי לנציבות, גברת מיכל ענתה בכתב, שוחחה אתי טלפונית כמה פעמים ובסוף אמרו לה שבונים מאגר וכולי וכי שובצתי במאגר.
סאדק דלאשה: היא דאגה שאני אקבל גם מכתב ממשרד הפנים שהשם שלי שובץ במאגר וזאת לשם ההיסטוריה.
זבולון אורלב: ועד היום אתה במאגר.
סאדק דלאשדה: אני במאגר.
סאדק דלאשדה: תודה רבה.
סאדק דלאשדה: תאמינו לי, אני אזרח לא חלש, אני חי טוב ואני מסתדר טוב ולא חסר לי, אבל חשבתי שיש לי ידע, יש לי ניסיון, יש לי בדיוק תשובות למועצות הבעייתיות שהייתי יכול לקדם אותן.
סאדק דלאשדה: חבל שלא נקלטתי, אם כי אני אומר לכם שבדלת האחורית אני עושה את השירות הזה בצורה טובה מאוד ומצוינת.
מיכל יניב: יש לציין שהמקרה לא היה בתקופתו של המנכ"ל הנוכחי.
רם בלניקוב: זה לא שייך.
מיכל יניב: זה שייך לעניין ההערה הנוספת.
מיכל יניב: במשך חודשים ניסינו לקבל את התשובות.
מיכל יניב: מר דלאשה לא קיבל תשובה מיוני ובפברואר הוא פנה לנציבות.
מיכל יניב: אנחנו פנינו מיד למשרד הפנים והתשובה הראשונה קיבלתי בסוף חודש יוני וגם היא הייתה חסרה, אבל בתשובה נאמר שיגיש עכשיו מועמדות והם יבחנו אותה.
מיכל יניב: התקשרתי אליו, אמרתי לו את הדברים וביקשתי השלמת תשובה לגבי נהלים, לגבי אופן הבחירה, תשובה עניינית.
מיכל יניב: כמו שאמרתי פניתי בסוף יוני ותשובה עניינית קיבלתי בנובמבר ובתשובה נאמר לי שמר דלאשה נכנס בחודש אוגוסט למאגר וכי נשלח אליו מכתב.
מיכל יניב: כאשר שוחחתי שוב עם מר דלאשה הוא אמר לי שמכתב הוא לא קיבל.
מיכל יניב: פנינו שוב למשרד הפנים, למנכ"ל – הכול היה ברמה של מנכ"ל, המנכ"ל הקודם – והבאנו בפניו את ממצאי הבירור שלנו ואמרנו לו שבטרם תקבע הנציבות את עמדתה, אנא תגובתכם לדברים.
מיכל יניב: היה עיכוב מאוד ממושך ולא קיבלנו בעצם את הפרטים על ההליך שנעשה לכאורה לפי הנוהל שפורסם בינתיים, שצריכה להיות ועדת מכרזים פנים-משרדית וכולי.
מיכל יניב: אמרתי להם שאני מאוד שמחה שהוא נכנס למאגר אבל בעצם לא הראו לנו תהליך.
מיכל יניב: הם לא הגיבו.
מיכל יניב: לאחר חודשיים הנציבות החליטה לסגור את תיק הבירור ולהעביר ליחידת הביקורת אצלנו האם מבחינתם יש לבחון את ההליך הזה של מינוי חשבים מלווים ויחד עם זאת שוב מכתב מסכם כמקובל עם ממצאי הבירור.
זבולון אורלב: המנכ"ל אמר שהסיפור שלך מדויק, כך שאין צורך להוסיף מלים.
זבולון אורלב: את המסקנות שלנו אמרנו תוך כדי הדיון וחנה תיקח את הדברים ותהפוך אותם למסקנות.
הלל שמגר: האמת שאני חושב על הרעיון שלך ועל ההצעה שהצעת.
הלל שמגר: בצה"ל, על פי החוק, לגבי פעולתו של נציב קבילות החיילים, קיימת חובה על הרמטכ"ל למנות נציג מטעמו, כאשר בשעתו זה היה ראש מטה הבקרה באכ"א, שהוא מקבל העתק מכל הודעה על תלונה מוצדקת והוא גם מרכז את הטיפול ביישום ההמלצות של הנציב.
הלל שמגר: פונקציה כזאת שתיקבע בכל משרד, על פי החלטה של המנכ"ל או במסגרת של הפורום הזה, עשויה בהחלט לקדם את הטיפול, מה עוד שכיום הנהגנו נוהג שאם אין מענה אחרי תזכורת שנייה ושלישית, אני מקבל את התיק אלי ואני פונה באופן אישי במכתב אל מנכ"ל המשרד הנוגע בדבר והיו כמה מקרים שזה הועיל.
זבולון אורלב: אני בטוח שאם תוגש טבלה עם שמות משרדים או שמות מנכ"לים ויצוין מי עונה ומי לא עונה, לפי דעתי זה יכול להיות גורם מאוד מדרבן ובתנאי שאתם תודיעו מראש ולא תפתיעו.
זבולון אורלב: תודיעו שאתם הולכים לשנות את המתכונת וכי אתם מוסיפים טבלה.
הלל שמגר: אולי לפני כן כדאי לדון בזה.
זבולון אורלב: הכול כפוף לדיונים.
זבולון אורלב: אני חושב שהדיון הזה עזר לכולנו להבין מה ניתן לשפר.
זבולון אורלב: תודה רבה ואני מחזק את ידיך בצעדים שאתם נוקטים לשיפור העניין.
זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח את הישיבה בעניין הצעה לסדר של חבר הכנסת דב חנין בכל הקשור לאי שילובם של ערבים בשירות הציבורי.
דב חנין: השבוע התפרסם תחקיר בעניין אי יישום החלטות הממשלה לגבי שילוב של אזרחים ערבים בשירות המדינה.
דב חנין: 14 ממשרדי הממשלה, לפי מה שפורסם, אינם עומדים במכסת העסקה של עובדים ערבים, מכסה שהממשלה החליטה עליה לפני 3 שנים.
דב חנין: רק 7 מתוך 21 משרדי הממשלה הצליחו לבצע את ההוראה.
דב חנין: מתוך 10 יחידות הסמך הממשלתיות אף יחידה איננה עומדת ביעדים שהיא נדרשת לממשם.
דב חנין: ברשות החשמל כמו גם ברשות המסים אין עובד ערבי אחד.
דב חנין: אם זאת התמונה הנכונה אז זאת תמונה שמעוררת זעזוע אצלנו.
דב חנין: יש נתונים מדאיגים נוספים, כמו ירידה במספרם של רופאים, משפטנים, טכנאי רנטגן ערבים בישראל.
דב חנין: כאשר עובדים ערבים כבר מתקבלים לעבוד בשירות המדינה, הם מרוכזים בדרך כלל בדרגים המינהלים הנמוכים.
דב חנין: המשמעות של זה היא עבודה בשכר נמוך ולא בעמדות של קבלת החלטות והשפעה.
דב חנין: נציב שירות המדינה שנמצא איתנו כאן מופקד על יישומה של החלטת הממשלה הזאת.
דב חנין: אחוז המועסקים במשרדו בשנת 2005 בני האוכלוסייה הערבית היה רק 1.1%.
דב חנין: מספר המכרזים היעודים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית יורד בשנים 2004,2005.
דב חנין: אנחנו לא צריכים להיות מופתעים מכך שפחות עובדים ערבים נקלטים.
דב חנין: נציב שירות המדינה אמור להגיש לנו אחת לשנה דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו.
זבולון אורלב: מי זה לנו?
דב חנין: לממשלה ולוועדת חוקה, חוק ומשפט.
דב חנין: הדין וחשבון לשנת 2006 לא הוגש, זאת על אף ההוראות הברורות של סעיף 15א(ז) לחוק שירות המדינה (מנויים), 1959.
דב חנין: התמונה שקיימת היא של צעדים סמליים, החלטות דקלרטיביות וחוסר פתרון אפקטיבי לבעיה.
דב חנין: ישנן הצהרות יפות, אבל אין להן שום ביטוי ממשי בשטח.
דב חנין: אין משאבים, אין מנגנוני פיקוח ובקרה ממשיים, לכן גם ההחלטות לא מבוצעות.
דב חנין: החקיקה אצלנו הלכה בעקבות מדינות אחרות בנושא של ייצוג הולם, אבל לא כמו המנגנונים שיבטיחו שהייצוג ההולם הזה יעבור מספר החוקים לעולם המציאות.
דב חנין: השאלה מה צריך לעשות.
דב חנין: הממשלה צריכה לעמוד מאחורי החלטותיה.
דב חנין: היא החליטה שהיא רוצה לקדם ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.
דב חנין: בהחלטות האלו צריך לעמוד.
דב חנין: צריך להגדיל את מספר המשרות הייעודיות לטובת אזרחים ערבים.
דב חנין: יש סמכות לעשות את זה.
דב חנין: אני מפנה לסעיף 15א(ב)(2) לחוק שירות המדינה.
דב חנין: חשוב מאוד לא להסתפק רק בקליטת אזרחים ערבים לשירות המדינה, אלא להבטיח שגם במשרות בכירות יותר אזרחים ערבים יוכלו להיקלט ולמלא תפקידים.
דב חנין: צריך לעודד שילוב של נשים ערביות בשירות המדינה.
דב חנין: זה קשור לא רק לפתיחת האופציה לעבוד בשירות המדינה, אלא גם לכך שמשרדי המגזר הציבורי יימצאו במקומות שהם נגישים מבחינת היישובים הערבים ותושביהם, אם זה בתוך היישובים הערבים עצמם, אם זה במקומות שבהם ישנם שירותים מספיקים ומספקים של תחבורה ציבורית, במיוחד כאשר מדברים על נשים ערביות.
דב חנין: צריך לפרסם בצורה הרבה יותר אפקטיבית את המכרזים בשפה הערבית ובכלי התקשורת הערבים.
דב חנין: האוכלוסייה הערבית בישראל נמצאת במצב ייחודי בעולם.
דב חנין: ככל שאני יודע - אני אשמח אם מישהו יגיד שזה לא נכון - זאת האוכלוסייה היחידה בעולם שככל שרמת ההשכלה עולה הסיכוי להיקלט במקומות העבודה יורד.
דב חנין: הדבר הזה קשור לאותה מציאות שבה מערכות שלמות של תעסוקה סגורות בפני אזרחים ערבים.
דב חנין: דיברנו על רשות החשמל.
דב חנין: המצב דומה בחברת החשמל.
דב חנין: הדבר דומה במגזרים שלמים של תעשיות היי-טק וכדומה.
דב חנין: הדבר קיים גם בשירות הציבורי, למרות כל ההחלטות היפות שהתקבלו והחקיקה שמתקבלת בכנסת.
דב חנין: הוועדה הזאת צריכה לעשות שיעורי בית.
דב חנין: זה נושא שמתאים לבדיקה מעמיקה.
דב חנין: אני יודע שנעשית בדיקה כזאת.
דב חנין: צריך שיהיה המשך בדיקה מעמיקה ומעקב צמוד של מבקר המדינה ומשרדו.
דב חנין: זה מישור אחד של פעולה.
דב חנין: אני הייתי מציע שכמדיניות הוועדה הזאת תדרוש מכל נציג משרד ממשלתי שמגיע לוועדה הזאת להתייחס גם לסוגייה הזאת.
דב חנין: לא נוכל לקיים סידרה של דיונים עם כל אחד ואחד מהמשרדים בנושא הזה.
דב חנין: מכיוון שמשרדי הממשלה השונים מגיעים לוועדה זה יכול להיות נוהל נכון.
זבולון אורלב: כשאנחנו שוקלים לבקש ממבקר המדינה לבדוק נושא אנחנו צריכים לשים על סדר היום שבכוונתנו להשתמש בסעיף 21.
זבולון אורלב: הדיון הזה הוא לא בפרוצדורה הזאת אלא במסגרת דיון מהיר.
זבולון אורלב: לו היית פונה אלי בפנייה רגילה ייתכן והיינו עושים את זה.
זבולון אורלב: מבחינת החוק אני מנוע מלהעלות היום את סעיף 21.
שמואל הולנדר: השירות הציבורי שעליו אנחנו מדברים כולל כ500,600 אלף עובדים, כשמתוכם שירות המדינה פרופר, שנתון לסמכות הטיפול של נציבות שירות המדינה, הוא כ10%.
שמואל הולנדר: הדיונים בדרך כלל בוועדת החוקה מתמקדים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך, שזה מאוד חשוב, אבל נוטים לשכוח את כל הגופים האחרים החשובים.
שמואל הולנדר: הוזכרה למשל חברת החשמל, חברות ממשלתיות, תאגידים סטטוטורים.
שמואל הולנדר: יש שורה ארוכה של גופים חשובים מאוד.
שמואל הולנדר: נדמה לי ששירות המדינה עושה יותר מאשר כל גוף אחר.
זבולון אורלב: החלטת הממשלה חלה רק על שירות המדינה?
שמואל הולנדר: החלטות הממשלה חלות על שירות המדינה, על משרדי הממשלה.
שמואל הולנדר: אני לא אומר שעושים מספיק.
שמואל הולנדר: צריך לעשות יותר.
שמואל הולנדר: תפישת העולם שלי ולא רק שלי באופן אישי אלא של נציבות שירות המדינה מזה שנים רבות היא שהשילוב של בני מיעוטים – ערבים, דרוזים, צ'רקסים - זה נושא בעל חשיבות לאומית ממדרגה ראשונה.
שמואל הולנדר: אנחנו בנציבות שירות המדינה גיבשנו את העניין הזה של משרות מיועדות עוד הרבה לפני שהדבר נקבע בחוק.
שמואל הולנדר: חשבנו שהדבר הזה מאוד חשוב.
שמואל הולנדר: יזמנו החלטות ממשלה.
שמואל הולנדר: אנחנו עושים הרבה פעולות.
שמואל הולנדר: יש בעיה שקשה מאוד להתמודד איתה.
שמואל הולנדר: ההצעה של חבר הכנסת דב חנין היא מאוד נכונה.
שמואל הולנדר: צריך להזמין את המשרדים.
שמואל הולנדר: נציבות שירות המדינה לא מנהלת את משרדי הממשלה.
שמואל הולנדר: אנחנו גם לא אמורים ולא יכולים לנהל.
שמואל הולנדר: אין בשום מדינה מודרנית ומתקדמת גוף ריכוזי שמנהל את המשרדים.
שמואל הולנדר: גם החוק עצמו הטיל את האחריות על המשרדים.
שמואל הולנדר: אם אין רצון טוב של שר, של מנכ"ל, של הפקידות הבכירה זה מאוד קשה כי אנחנו לא יכולים לכפות על ועדת מכרזים.
שמואל הולנדר: אם הכישורים שווים צריך לקבל את העובד כיוון שיש את העניין של העדפה מתקנת.
שמואל הולנדר: אנחנו אומרים לחברי ועדת המכרזים שיש כלל של העדפה מתקנת, אבל עדיין אם הוועדה לא בוחרת אין לנו אפשרות לכפות, אלא אם כן אפשר להוכיח.
שמואל הולנדר: הגענו למסקנה שדרך של משרות מיועדות היא דרך מאוד טובה.
שמואל הולנדר: המשרות המיועדות לא מיועדות למשרות הזוטרות.
שמואל הולנדר: אנחנו לא רוצים סניטרים ערבים בבתי חולים, אנחנו רוצים אנשים בתפקידים אקדמאים, אנשים שיש להם אופק קידום שיגיעו לתפקידים בכירים.
שמואל הולנדר: אלה המאפיינים של המשרות המיועדות.
שמואל הולנדר: אנחנו מנסים כל הזמן להגדיל.
שמואל הולנדר: שירות המדינה נמצא בתהליך של צמצום, בתהליך של הקפאה.
שמואל הולנדר: כל משרה חדשה צריכה לעבור ועדת חריגים.
שמואל הולנדר: כל ההקפאות בהחלטות הממשלה לא חלות על המשרות המיועדות.
שמואל הולנדר: את הדבר הזה הצלחנו לשמר.
שמואל הולנדר: כמובן שצריך להגדיל, אבל לא כל דבר אנחנו יכולים.
הניה מרקוביץ: אני הנחתי בפני כל הנוכחים כאן איזה שהוא סיכום קטן על הפעילות שלנו בשנים האחרונות.
הניה מרקוביץ: אנחנו עדיין לא ערוכים לפרסום הדוח השנתי של 2006.
הניה מרקוביץ: יש לנו קצת בעיות טכניות.
הניה מרקוביץ: אני מקווה שנפרסם אותו בקרוב.
זבולון אורלב: את מחויבת לפרסם.
הניה מרקוביץ: בוודאי.
זבולון אורלב: יש גם חובת זמן?
הניה מרקוביץ: אין חובת זמן.