GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אם אנחנו בוועדה לענייני ביקורת המדינה, בגיבוי של יושבת הראש לא נעשה זאת, תהיה בעיה ואני מודה לך גברתי היושבת ראש, שאת עוזרת לנו להעצים את יכולתה של הוועדה כדי שנוכל לפעול ביתר מהירות ויעילות וזו גם ההזדמנות להודות למנכ"ל הכנסת.
דליה איציק: תודה לך, חברת הכנסת עמירה דותן בבקשה.
עמירה דותן: זה מקרוב באתי ואני רוצה להוסיף ברכה ראשית לך, גברתי, כחברה בוועדת המשנה לענייני המפונים, יכולתי, מעבר להיותי חברת הוועדה באופן רגיל ושוטף, לשים דגשים ולראות כמה חשובה הביקורת וכמה חשוב הפרלמנט כדי להסיק מסקנות ולא רק להיות עלה תאנה אלא באמת להוליך תהליך שיביא את האנשים, אותם הוצאנו מבתיהם, למחוז חפצם, לבית שלהם בהקדם, תודה רבה על האימון על העזרה ועל המבקר שהעיר והאיר את הדברים שהיינו צריכים לטפל בהם.
עמירה דותן: אני רוצה לומר תודה גם למנכ"ל הכנסת על העזרה, שבזכותך קבלנו אותה, ויכולנו להציג פה את אומני המפונים, זו הייתה נקודת אור בעשייה, נכח גם המבקר וגם אחרים.
עמירה דותן: אני רוצה להמשיך ולומר, אני גם אמא וגם סבתא וחינוך אדוני המבקר, ואמרתי לך גם בשיחתנו הפרטית, זה לא רק לבקר אלא גם לומר תודה ולהעריך אנשים שעושים עבודה נהדרת.
עמירה דותן: כלומר, בצד הכרך הכבד הזה, שיש בו גם שמות וגם עשייה של הרבה מאד אנשים, ותודה לכל חברי הביקורת הנהדרים, אני רואה אותם בעבודה השוטפת שלנו בוועדת המשנה, יש פה שני דברים, אחד לומר תודה ולהעריך עשייה טובה שישנה וזה מחלק מהרגעת הלחץ הציבורי, כי אנחנו לא רק רעים אנחנו גם טובים, וכדי שהילדים והנכדים שלנו ידעו שיש על מה להילחם ויש בכדי מה לחיות, הם צריכים לראות גם את הקצפת ולא רק את ה"בררה", וסליחה על הביטויים הבלתי פרלמנטאריים.
עמירה דותן: הנקודה השנייה, מעבר לכל הביקורת, אפשר לראות דברים שקשורים לכל המערכת ולכל הממשקים.
עמירה דותן: חלק מהדברים שאני הייתי רוצה לראות זה לא רק על כל משרד אלא איפה הרעות החולות בתוך המערכת הממסדית שבהם נוכל לטפל ואז נוכל העביר את הכול צעד אחד קדימה.
עמירה דותן: אז אני מקווה שגם שני הדברים האלה יעשו את החוברות הבאות יותר מעניינות.
עמירה דותן: תודה רבה על הכול.
דליה איציק: ברשות
דליה איציק: כם אני רוצה רגע אחד להידרש לנושא שחברת הכנסת דברה עליו לגבי המפונים.
דליה איציק: אני סבורה שיש הרבה בעיות ואני מאד מודה לך חברת הכנסת דותן שלקחת על עצמך את הטיפול בנושא.
דליה איציק: זו ההוכחה שלא הכול פוליטיקה.
דליה איציק: האנשים האלה עזבו את בתיהם ילדים ונכדים נולדו שם, וצריך להגיש להם את כל העזרה.
דליה איציק: אני רוצה להגיד לך כאן חברת הכנסת דותן, כל עזרה שתצטרכי, כולל כוח אדם, אני סבורה שמדינת ישראל חייבת להם, וזה בכלל לא משנה מה דעתך הפוליטית, אני הולכת לפגוש אותם, לשמוע אותם, להתגייס ולעזור להם בצורה הכי ברורה.
דליה איציק: אם המבקר נדרש כאן לעניין זה עושה אותנו עוד יותר מגויסים.
דליה איציק: זו הזדמנות להודות לך ושתדעי שלכל סיוע שתזדקקי אני עומדת לרשותך.
יורם מרציאנו: גברתי ממלאת מקום נשיא המדינה ויושבת ראש הכנסת, אדוני המבקר, יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חבריי חברי הכנסת.
יורם מרציאנו: אני חושב שבמדינה נאורה ומתקדמת מוסד מבקר המדינה הוא מוסד חשוב להמשך קיומה הדמוקרטי של מדינת ישראל.
יורם מרציאנו: בעצם הימים האלה שבהם אנחנו עדים להתרחשויות שונות במדינת ישראל, לשחיתות שלטונית, טוב שיש את מוסד המבקר.
יורם מרציאנו: למרות כל ההתקפות על מוסד מבקר המדינה חובה עלינו, על כנסת ישראל לשמור על המוסד הזה מתוך תקווה שהחוברות שאתה נותן לנו היום לא יעלו אבק ונלמד מהם ונדע ליישם את המסקנות מהם כדי שבשנה הבא נוכל לראות, כמו שביקשה יושבת ראש הכנסת, ספר קטן בהרבה מזה שאתה מעביר היום לידיה של יושבת ראש הכנסת, ושאנחנו חברי הכנסת נתכנס מיידית כדי לעסוק בחוברת ללמוד וליישם את המסקנות ממנו כדי לראות חברה טובה יותר במדינת ישראל.
טלב אלסאנע: גברתי היושבת ראש, אדוני המבקר, יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה וחברי כנסת, אני מצטרף לברכות.
טלב אלסאנע: ברגע שהדו"ח מוגש, מבקר מילא את תפקידו והכדור עובר למגרש הפרלמנטארי והתקשורתי.
טלב אלסאנע: ההתעניינות התקשורתית מציגה את מידת היכולת של המבקר להעלות את קרנו של המוסד הזה וזה לא בא כלאחר יד אלא בגלל שמתייחסים ברצינות לביקורת עצמה.
טלב אלסאנע: אם היו מתייחסים לזה כאל דו"ח שבלאו הכי יעלה אבק והוא דבר שולי, לא היו מתייחסים לזה בצורה הרצינית וזה תפקידנו כוועדה להפוך את הביקורת להמלצות לשיפור, המטרה לשאוף לשלמות לא תהיה, ואין סיכוי שהדו"ח יהיה יותר קטן הוא ילך ויגדל כי ככל שעובדים יותר גם טועים, וגם המבקר, ככל שהוא יותר נמרץ הוא מגלה יותר ליקויים.
טלב אלסאנע: אני מודה לך על העבודה והמלאכה ותפקידנו, כמו שכבר נאמר הוא לתת תמיכה ואנחנו ניתן את זה כי אני חושב שאם אין ביקורת זה לא סימן שהכול בסדר אלא סימן שלא מנסים לשפר את הטעויות וללמוד מהם.
טלב אלסאנע: אני חושב שיש הרבה תחומים נוספים שקשורים לממשלה ולאזרחים שטעונים בדיקה, הרבה נושאים שהיו בדו"חות קודמים העניין של נכסי נפקדים, היעדרויות בתחומים מסוימים, שהיו בדו"חות ביקורת לא תוקנו ויש לעשות מידי פעם סקירה ומיפוי איפה הייתה ביקורת ומה לא נעשה.
שאלה: אדוני המבקר, מתי תפרסם את הדו"ח על העורף?
שאלה: האם קיבלת תשובות מראש הממשלה בכתב?
שאלה: האם אתה מתכוון לבקש פגישה אתו?
שאלה: האם התשובות שלו מספקות?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: קיבלנו תשובות מרוב רובם של המבוקרים בנושא המלחמה או בנושא היערכות העורף למלחמה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדו"ח נמצא בשלבי הכנה סופיים שלו ועתיד להימסר לממשלה, לציבור, למדינת ישראל כולה להערכתי עד אמצע חודש יולי השנה.
שאלה: האם קיבלתם תשובות מראש הממשלה?
שאלה: האם זה מספק?
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: קיבלנו תשובות מראש הממשלה ואם זה מספק זה ייאמר בדוח הסופי.
שאלה: האם אתה שבע רצון מקצב הטיפול של היועץ המשפטי לממשלה בפרשות השונות שנמצאות על שולחנו, חלקם כבר זמן רב.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני לא מחלק ציונים ליועץ המשפטי לממשלה אבל לפי מיטב הכרתי והבנתי, היועץ המשפטי עושה את מלאכתו כפי שצריך.
שאלה: שאלה ליושבת ראש הכנסת, אמרת שבעוד שנה את מקווה לקבל דו"ח שיהיה חוברת דקה, זאת אומרת שאת מאמינה שתוך שנה לא תתקיימנה בחירות והאם תישארי יושבת ראש הכנסת, כלומר שאת לא מתמודדת לנשיאות?
דליה איציק: יפה טענת.
שאלה: אשמח לשמוע דעתך על דוח וינוגרד.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לדעתי זה יהיה יוצא דופן ולא נכון שהמבקר יגיב על דוח וינוגרד.
דליה איציק: תודה לכולם.
זבולון אורלב: על סדר היום שלנו בקשה לחוות דעת מבקר המדינה על הטיפול בתלונות ציבור בגופי שידור.
זבולון אורלב: כידוע אנחנו עוסקים כרגע בשלושה גופי שידור שהם: 1.
זבולון אורלב: רשות השידור הממלכתית שלנו, רשות השידור שמנכ"לה מוטי שקלאר נמצא אתנו.
זבולון אורלב: הרשות השנייה לרדיו ולטלוויזיה, הערוץ השני, ערוץ 10 והרדיו האזורי, ונמצאת כאן יושבת-ראש המועצה, נורית דאבוש, וגם המנכ"לית בפועל גברת אילה מצגר.
זבולון אורלב: המועצה לכבלים ולוויין שלא מקובל עלי שלא שלחה את היושב-ראש או את המנכ"ל כי כך ביקשנו מכולם, ואף לא נהגה כראוי ולא הודיעה לנו שאיש מהם לא יגיע.
זבולון אורלב: אינני פוגע באף אחד מהנמצאים כאן, אבל אני מעיר לנציג השר שראוי מאוד להעיר לגופים שבאחריותו כיצד גופים סטטוטוריים – והם גוף סטטוטורי – ראוי שינהגו.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להגיע לשליחת צווים.
זבולון אורלב: אגב, אם הייתי יודע את זה, ואני אומר לך את זה בצורה גלויה, הייתי מתקשר לשר ותובע מהם להגיע לכאן.
זבולון אורלב: זאת ההזדמנות שהם צריכים להשתתף בדיון ציבורי בנושא שעומד על הפרק.
זבולון אורלב: אנחנו ביקשנו לטפל בסוגיה הזאת - בישיבה שתארך לא יותר מאשר שעה ורבע – של הטיפול בתלונות הציבור בגופי השידור.
זבולון אורלב: אין שום ספק שהשידור, גם הציבורי וגם האחר, הם נושאים שמעניינים את הציבור.
זבולון אורלב: אם נציב תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה מקבל בשנה כ-10,000 תלונות, ראיתי שלפי הנתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת התלונות בשלושת הגופים בהם אנחנו עוסקים, מגיעים בערך לחמישים אחוזים, כ-5,000 תלונות, שזה מספר באופן יחסי גדול מאוד.
זבולון אורלב: הציבור מגיב, התקשורת חודרת לכל בית בישראל ולציבור יש תלונות.
זבולון אורלב: על פי הנתונים שמסר לנו מרכז המחקר והמידע של הכנסת, עיקר התלונות נוגעות לתוכן הפרסומות, גם ריבויים וגם תוכנם כאשר הם עם תוכן מזיק ופוגעני, וגם לתוכן התוכניות כאשר גם כאן יש לאנשים מה לומר בעניין הזה.
זבולון אורלב: כמובן עולה גם שאלה של מעמדם של אותם אומבודסמנים, האם הם באמת אנשים שעוסקים אך ורק בטיפול הספציפי של התלונה הספציפית או שהם מוצאים מכנה משותף למספר תלונות ספציפיות וכתוצאה מכך מגיעים למסקנה שיש איזושהי בעיה מערכתית שטעונה תיקון, האם הם ראש גדול, האם הם ראש קטן, האם ההנהלות אמנם מקשיבות לאותם אומבודסמנים, לאותם נציבי תלונות ציבור, כך שהציבור שמתלונן לא משחית את מילותיו ויודע שאם תלונתו נמצאת מוצדקת, אמנם הדבר הזה יתוקן או טעון תיקון.
זבולון אורלב: החוק לא הסדיר לחלוטין את המעמד הזה של האומבודסמנים.
זבולון אורלב: יש להם מעמד, אבל החוק לא הסדיר לחלוטין ולא סגר.
זבולון אורלב: העובדה היא שאנחנו רוצים לעסוק בסוגיה הזאת ולראות האם ואיך ניתן לתקן את אותם דברים שטעונים תיקון.
זבולון אורלב: אני אומר לגופי השידור שעיסוקה של הוועדה הוא לא רק בנציבי תלונות הציבור של גופי השידור.
זבולון אורלב: קיימנו דיון מקיף גם בדוח נציב תלונות הציבור של מבקר המדינה ואנחנו ממשיכים לעסוק בדוח וקוראים למשרד אחרי משרד, בעיקר לאותם משרדים שם יש ריבוי תלונות ושיש אחוז גבוה של תלונות מוצדקות, דוגמת משרד המשטרה, שם קרוב לחמישים אחוזים מהתלונות במשטרה נמצאו מוצדקות לעומת רק 25 אחוזים תלונות מוצדקות שיש בביטוח הלאומי.
זבולון אורלב: אנחנו חושבים שהנתיב הזה מאפשר לאזרחים להתלונן ושהתלונה אכן תזכה להתייחסות והתייחסות רצינית, כלומר, שיש לאזרח סיכוי להצביע על ליקוי ושהליקוי הזה אמנם יתוקן, והמכשיר הזה הוא מכשיר דמוקרטי מאין כמוהו.
זבולון אורלב: המכשיר הזה הוא אחד מאבני היסוד שאנחנו רואים בשקיפות הדמוקרטית של גופי השידור שהם אינם אטומים ושהם מנוהלים לא רק באמצעות זה שאנשי ציבור נבחרו לנהל אותם – ויש לנו הבוקר דוגמה רעה של אנשי ציבור במועצה לכבלים והלוויין שחושבים שאם הם נבחרי ציבור או נציגי ציבור, הכול מותר להם והם שכחו את כל כללי הדמוקרטיה - אלא ההתנהלות מול אזרחים היא בהחלט עוד מכשיר מאוד חשוב.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שהדיון הזה גם מתקיים לאור פניות שונות שקיבלתי, ביניהן גם מהאגודה לזכות הציבור לדעת ועוד אנשים שפנו אלי.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שגם עובדים בגופי השידור שקשורים באומבודסמנים גם הם פנו אלי.
זבולון אורלב: הם העבירו את הדוחות ואמרו שכדי שזאת לא תהיה אות מתה, ראוי לקיים דיון.
זבולון אורלב: בישיבה הזאת נמצא אתנו יאיר גלאט, בחור צעיר שבעוד חצי שנה תהיה לו בר-מצווה, ואביו, אלחנן גלאט, שהוא מנכ"ל ישיבות בני עקיבא, החליט לעשות לו פרויקט והיום הוא יום הכנסת ואנחנו מארחים אותו כדי שיראה את הדמוקרטיה במיטבה.
זבולון אורלב: אני מציע שנפתח באומבודסמנים של הגופים כדי לקבל דיווח ממצה, כדי לעמוד על בעיותיהם, בהתייחסות גם לדברי הפתיחה שלי.
זבולון אורלב: נתחיל עם עמוס גורן שהוא מוותיקי הוותיקים שממונה על קבילות הציבור, ונכנס אתו אלישע שפיגלמן, שכגילוי נאות אני אומר שאנחנו בוגרי אותו גדוד המעוזים במלחמת יום כיפור.
זבולון אורלב: אגב, כבר מאז הוא גילה יכולת שידור כי הוא היה הקשר הגדודי שלנו ובלעדיו אי אפשר היה להעביר שום מסר.
זבולון אורלב: אלישע, קודם כל, שיהיה בהצלחה.
זבולון אורלב: עמוס, אני מברך אותך לסיום תפקידך, כי אני חושב שהטבעת חותם של נציב קבילות בגוף שידור, היית הראשון, ואני מקווה מאוד שהמורשת שלך תילמד והבא אחריך – שאני מכיר את כישרונו – יוסיף עליה.
עמוס גורן: ברשות השידור - שהיא גוף שידור ממלכתי ולא רק ציבורי – יש התייחסות מאוד קפדנית ורצינית לקבילות הציבור.
עמוס גורן: הסיסמה שלנו היא הוד מעלתך האזרח.
עמוס גורן: הייתי אומר שזאת הכתובת שאנחנו מחזיקים על השולחן במשרד של נציב הקבילות.
עמוס גורן: למרות שהתקנות מאפשרות לנו לפסול קבילות, אם אנחנו חושבים שמדובר בקבילה קנטרנית או טורדנית, אבל אנחנו לא עושים את זה ועד היום לפחות הצלחנו להימנע מזה.
עמוס גורן: אנחנו מטפלים בכל פנייה וקבילה לגופה.
עמוס גורן: אל נציג הקבילות של רשות השידור מתלוננים בכל דבר ועניין.
עמוס גורן: קודם כל, כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, התלונות הם בנושא תכנים של שידורים אבל גם בעניינים של קשיי קליטה.
עמוס גורן: יש בארץ אזורים משובשי קליטה, שם השידורים שלנו לא נקלטים היטב, גם בעניינים של אגרה והרי ידוע שרשות השידור מממנת את עצמה בעיקר מאגרת הטלוויזיה שהיא מעין מס ישיר שנגבה מהאזרח אל תקציב הרשות, כך שבכל העניינים האלה של גביית אגרה פונים אלינו.
עמוס גורן: גם בתחום של הקשר בין האזרח והרשות עצמה, כאשר אזרחים שהם בעצם בעלי הבית ובעלי המניות של רשות השידור, פונים אלינו כדי להביע את דעתם ישירות בכל מה שנוגע לשידורים.
עמוס גורן: לפעמים, אם הם נתקלים ביחס קשוח מצד איזו מערכת – מערכת חדשות או מערכת תוכניות – הם מוצאים לנכון להתלונן וגם הדברים האלה מגיעים אל נציב התלונות, ואנחנו מטפלים בהן.
זבולון אורלב: מה אחוז התלונות המוצדקות?
עמוס גורן: אחוז התלונות המוצדקות והמוצדקות בחלקן דומה למה שציינת באחוז המוצדקות של נציב תלונות הציבור הכללי.
זבולון אורלב: הכללי הוא 30 אחוזים אבל יש דיפרנציאציה.
זבולון אורלב: במשטרה זה קרוב ל-48 אחוזים ובביטוח הלאומי זה 24 אחוזים.
זבולון אורלב: למי אתם דומים?
עמוס גורן: ברשות השידור אחוז המוצדקות והמוצדקות בחלקן הוא סביב ה-50 אחוזים, אבל אחוז המוצדקות ממש הוא סביב ה-30 אחוזים והשאר הן מוצדקות בחלקן.
עמוס גורן: אני לא חושב שיש לי זמן כאן לפרט את ההבדלים הדקים האלה, אבל בסך הכול האחוז הזה מורה שצריך להתייחס ביתר קפדנות לאתיקה המקצועית.
זבולון אורלב: אתה יכול לומר בלב שלם שכל תלונה שנמצאה מוצדקת או מוצדקת בחלקה תוקנה על-ידי הרשות?
עמוס גורן: אני חייב לציין שבשנה האחרונה כאשר ההנהלה וההנהלה הציבורית של הרשות התחזקו, יש נטייה וכיוון הרבה יותר ברורים לתקן את הדברים שעולים, בעיות אתיקה ותלונות ציבור.
עמוס גורן: בשנים קודמות, כאשר ההנהלה הציבורית שלנו הייתה די משותקת, המוסדות הציבוריים כמעט לא פעלו ולא היה מנכ"ל קבוע, המצב השליך גם על הנושא הזה.
עמוס גורן: כרגע אנחנו בכיוון של תיקון יתר והתייחסות גם לבעיות מערכתיות שעולות מהתלונות.
זבולון אורלב: אתה יכול לתת לי דוגמה של בעיה מערכתית שנחשפה בתלונות ונמצאת בהליך תיקון?
עמוס גורן: אני יכול לתת לדוגמה את בעיית המשדרים, המדיניות הלוויינית, המדיניות האינטרנטית, המעבר לרדיו דיגיטאלי.
עמוס גורן: כל הדברים האלה הציקו מאוד לציבור באזורים בהם השידורים כמעט לא נקלטו ועכשיו הם זוכים לטיפול מבצעי.
זבולון אורלב: המשדרים של רשת א' כבר סודרו?
עמוס גורן: היו לנו בעיות.
עמוס גורן: המשדר של רשת א' נגנב.
זבולון אורלב: אם אינני טועה, הוא נגנב לפני שנתיים.
עמוס גורן: כן, ועכשיו יש שיפור.
זבולון אורלב: מה השיפור?
זבולון אורלב: המשדר נמצא?
עמוס גורן: לא, המשדר לא נמצא, אבל הפעילו משדרים.
זבולון אורלב: בעמוד 231, בדוח האחרון של נציב תלונות הציבור, מדווח על כך שבשנת 2006 התקבלו 164 תלונות שהם 174 נושאים, כלומר, בתלונה אחת יש יותר מאשר נושא אחד, וכ-45 אחוזים, 84 נושאים מתוך ה-174 תלונות, נמצאו מוצדקים.
זבולון אורלב: אגב, אתם בקבוצת הגופים בהם יש אחוז גבוה של תלונות מוצדקות, שזה בהחלט צריך לעורר חשבון נפש בגוף מבוקר כי אתם הרבה מעל ומעבר לממוצע של משרדי הממשלה שהוא כ-30-32 אחוזים.
זבולון אורלב: בקיצור, אין בעיות?
זבולון אורלב: הכול בסדר?
זבולון אורלב: אתה עוזב ולכן אתה יכול לדבר חופשי.
עמוס גורן: אני מדבר חופשי.
עמוס גורן: אם היית שואל אותי את השאלה הזאת לפני שנתיים-שלוש, הייתי מקרקר כאן כמו עורב.
עמוס גורן: כעת אני בתערובת של חצי עורב וחצי זמיר.
עמוס גורן: אנחנו בכיוון חיובי.
גיורא רוזן: אני מכהן בתפקידי כבר שש שנים.
גיורא רוזן: אני רוצה להודות לוועדה שהתכנסה לצורך בחינת עבודת הנציבים.
זבולון אורלב: אתה צריך לדעת שאצל נציב תלונות הציבור כמעט ואין תלונות על הרשות השנייה.
עמוס סלייפר: צריך להעיר למען היושר שרוב התלונות על רשות השידור הן בעניין האגרה.
עמוס סלייפר: המיעוט הקטן הוא על דברים אחרים שנוגעים לתוכן.
גיורא רוזן: סוף סוף ראו לנכון חברי הכנסת להזמין את הדיון הזה שנראה לי חשוב מאין כמותו ותיכף גם אבהיר למה.
גיורא רוזן: אני מברך על כך בעיקר משום שלפי דעתי נקודת המוצא שלי הייתה בדיון הזה שנציבי תלונות הציבור קודם כל מייצגים פחות תלונות אלא יותר מעורבות.
גיורא רוזן: אם מתייחסים לתלונות ציבור לא רק כקיטור אופייני אלא כרצון למעורבות ציבור, בעיניי זה הדיון העיקרי בו צריך להתמקד והוא שצריך לעניין גם את חברי הכנסת.
גיורא רוזן: מספר התלונות שהגיעו אלינו בשנה החולפת הגיע ל-3,500.
גיורא רוזן: שנה קודם היו כ-2,600 תלונות.
גיורא רוזן: אני לא אפרט כאן כרגע את כל הנתונים, אבל הם מונחים לפניכם בשקיפות מוחלטת.
גיורא רוזן: כל מי שרוצה לדעת עוד ועוד, מוזמן.
גיורא רוזן: המעניין הוא ש-3,500 תלונות אינן נתפסות בעיניי כאיזושהי עדות רעה על הרשות השנייה או על ערוצי הרשות השנייה או על הרדיו האזורי.
גיורא רוזן: אני תופס את זה ממש כאיכפתיות.
גיורא רוזן: אולי זה לא נתפס כאן בצורה כזאת, אבל אם לא, אני כן רוצה להחדיר את המחשבה שתלונת ציבור היא פנייה, היא אמירה והרבה מאוד מהתלונות הן תלונות של אמירה ופחות של התבכיינות.
גיורא רוזן: גם זה חשוב, אני לא מזלזל בזה, אבל אני רוצה לומר ש-3,500 איש שפונים, זה משהו, זו מסה קריטית שצריך כך להתייחס אליה.
גיורא רוזן: פרופסור קמיל פוקס, שכולכם מכירים אותו, ודאי הפוליטיקאים, כאורקל של בחירות, ערך מחקר עבורנו בזמנו, לפני כשנתיים, והוא הגיע למסקנה שפניית ציבור אחת מגלגלת בין 25 ל-35 אנשים.
גיורא רוזן: כלומר, היא לא נשארת כתלונה העומדת בפני עצמה אלא היא חלק משיח ולכן אנחנו צריכים להתייחס – ואני אחזור תמיד בגאווה גדולה על הנתונים האלה – תמיד כאל מכפלה של משהו ואז לפי דעתי אנחנו נראים קצת אחרת.
גיורא רוזן: ההתבוננות שלנו, אומבודסמנים, נציבי תלונות ציבור, היא התבוננות מעניינת משום שהיא לא באה מלמעלה למטה, כפניו של השלטון, כפניה של ההיררכיה, אלא כל כולו מלמטה למעלה.
גיורא רוזן: אנחנו נוגעים באזרח נגיעה ממשית, מה שלא קורה כאשר המערכת היא היררכית.
גיורא רוזן: לכן זה אורגן דמוקרטי בעיניי ממעלה ראשונה.
גיורא רוזן: כבר אני אומר על מה אני אמליץ.
גיורא רוזן: הלוואי שהיו אומבודסמנים בתאגידים ציבוריים נוספים.
גיורא רוזן: כל תאגיד ציבורי שנוגע בציבור, ראוי לו שיהיה לו אומבודסמן כדי שנקודת המוצא תהיה הפוכה, מלמטה למעלה ולא כפי שזה מתקיים היום בתפיסה היררכית, מלמעלה למטה.
גיורא רוזן: נציב תלונות הציבור של הרשות השנייה, מעמדו הוא סטטוטורי.
גיורא רוזן: הוא איננו כנציבים אחרים שהם חלק מהמבנה ההיררכי של הארגון ובכך יש פגם בעבודתם.
גיורא רוזן: המעמד המיוחד הזה מאפשר עצמאות והוא כלי בלתי רגיל בדיון עם התקשורת, בדיון עם הרשות השנייה, בדיון עם הציבור.
זבולון אורלב: האווירה היא שלא סופרים אותך, האווירה היא שלא מתייחסים ברצינות, וגם אתה אולי בגלל זה לא נוקט עמדה שנוזפת בעיתונאים, שפוסלת.
גיורא רוזן: אני דוחה את מה שאתה אומר ואומר לך מדוע.
זבולון אורלב: אני בכוונה שואל שאלות מרגיזות.
גיורא רוזן: מי שלא סופר זה מי שלא נוח לו.
גיורא רוזן: אם התקשורת סופרת אותי, דיינו.
גיורא רוזן: אני לא באתי לעשות פוליטיקה משום דבר, זה לא מעניין אותי לצורך העניין הזה, אבל מה שמעניין אותי הוא שהציבור יקבל את המסר הזה.
זבולון אורלב: מי שצריך לקבל את המסר שלך הם גופי השידור.
גיורא רוזן: אם התקשורת והרשות השנייה מתייחסת להערות שאני מעיר, אני חושב שאני עושה את עבודתי מצוין.
גיורא רוזן: אם עיתונאים, מגישים, עורכים באים אתי בדיונים ובאים אתי בדברים, וכך אנחנו פותרים בעיות, לפי דעתי זה מה שצריך לקרות.
גיורא רוזן: לא חכמה להמליץ לפטר את אמנון אברמוביץ, ויש לי רשימה של מפוטרים עתידיים, כי לא יצליחו בזה, כי זה לא מן העניין, זה פוגע בחופש הדיבור, זה פוגע בחופש העיתונות וזה לא פתרון.
גיורא רוזן: הפתרון הנאות בעיניי הוא להידבר עם האנשים.
גיורא רוזן: לא תמיד מצליחים.
גיורא רוזן: אני עוד לא ראיתי חברה שהכול מוצלח בה, אבל לדעתי חשובה צורת ההידברות.
גיורא רוזן: אם תשאל אותי כמה תלונות צודקות וכמה לא צודקות, אני אומר לך שגם זה לא כל כך רלוונטי לנו, לעבודה שלנו משום שחלק גדול מהתלונות אנחנו פותרים ובעיניי תלונה שפתרנו אותה, היא לא תמיד מוצדקת.
גיורא רוזן: אני עושה את זה ובדוח שלי נותן את הנתון הזה משום שהחוק מחייב אותי, אבל השאלה היא אם אתה שואל אותי בדיון פתוח האם זה כל כך חשוב.
זבולון אורלב: קודם כל תאמר לנו מה אחוז התלונות המוצדקות ואחרי כן תמשיך.
גיורא רוזן: הנתונים האלה מתייחסים לשנת 2005 ולא לשנת 2006 כי עוד לא פרסמנו את הנתונים לגבי שנת 2006.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים בשנת 2007.
גיורא רוזן: אני לא יכול לתת לך נתונים לגבי שנת 2006 כי עוד לא סיימנו את הדוח.
זבולון אורלב: החוק לא קובע לך מועד הגדשה?
גיורא רוזן: לא.
גיורא רוזן: לי הוא לא קובע וזה לא במקרה.
זבולון אורלב: המחוקק קבע מועדים לגבי מבקר המדינה, גם לגבי דוחות מבקר המדינה וגם לגבי דוחות נציב תלונות הציבור, ובדרך כלל המועד הוא השבוע הראשון של כנס הקיץ לגבי השנה החולפת.
זבולון אורלב: כלומר, השבוע הקודם היה השבוע הראשון של כנס הקיץ ולכן נמסר דוח מספר 57ב'.
זבולון אורלב: לגבי נציב תלונות הציבור נאמר בראשית השנה או סמוך לראשית השנה, ואמנם הדוח ניתן בשבוע האחרון של מושב החורף, דהיינו בחודש מרץ לגבי 2006.
גיורא רוזן: אני לא רואה בזה בעיה, אם עומדים על זה.
גיורא רוזן: זה יהיה.
גיורא רוזן: אם אתה מעיר לי, אני מקבל את הערתך.
גיורא רוזן: בשנת 2005 היו 2,618 תלונות, טופלו לגופו - 1,926.
גיורא רוזן: 144 תלונות היו תלונות לא צודקות, 454 היו תלונות צודקות, 94 תלונות היו תלונות צודקות בחלקן.
גיורא רוזן: זה נותן לנו סך הכול 2,618 פניות.
זבולון אורלב: מה אחוז המוצדקות והמוצדקות בחלקן?
גיורא רוזן: טופלו לגופן – 70 אחוזים.
גיורא רוזן: 10 אחוזים מהתלונות היו תלונות לא צודקות, בסביבות 18 אחוזים מהתלונות היו צודקות ובסביבות 14 אחוזים היו תלונות צודקות בחלקן.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שהמספרים לא מסתדרים לי, או שיש ליקוי בהבנה שלי.
זבולון אורלב: מה ההבדל בין טופל לגופו לצודק או לא צודק?
גיורא רוזן: טופל לגופו, אלה תלונות שהבאנו את הצדדים להידברות והסכמה שזה בסדר והם מרוצים.
גיורא רוזן: אותי לא מעניינת הסטטיסטיקה אלא אותי מעניין שאני פותר בעיה, עד כמה שאני יכול לפתור אותה.
גיורא רוזן: אם אזרח מתלונן ואני יכול להפגיש אותו עם העיתונאי, הם מדברים ביניהם ושניהם מרוצים, זה הטוב ביותר.
גיורא רוזן: מה שאנחנו רוצים זו עמדה אזרחית וזה מה שמעניין אותנו.
גיורא רוזן: לנציב יש סמכויות לבצע חקירה מכוח דוח ועדות חקירה, שזו סמכות נרחבת, ולתבוע התנצלות בשידור.
גיורא רוזן: אני מוכרח לומר שאני ממעט מאוד לכפות את דעתי בכוח ומספר הפעמים בהם כפיתי התנצלות בשידור או דרשתי חקירה במעמד כזה, ספור מאוד.
גיורא רוזן: אני חושב שאם אגיע לחצי תריסר, אגזים.
גיורא רוזן: אני מאוד שמח לומר שבמקום להשתמש בכוח, אתה משתדל להפעיל כלים אחרים שהדמוקרטיה נותנת לך ואלה כלים מאוד חשובים כמו הסברה, כמו הידברות, כמו גישור, כמו דיבור.
גיורא רוזן: זו השפה אני למדתי בבית של אבא שלי והיות ואני כנציב תלונות הציבור פועל על פי עקרונות של אתיקה, אני מאמין באתיקה של הכוח או בכוח של האתיקה.
גיורא רוזן: מי שלוקח את העניין בצורה כזאת, לפי דעתי נוהג כפי שחברה טובה ומתוקנת צריכה להתנהג.
גיורא רוזן: יש לי אפשרות לעשות את זה ברשות השנייה ואני עושה את זה.
זבולון אורלב: מי רשאי להגיש תלונה?
גיורא רוזן: רשאי להגיש כל אדם, כל ארגון וכל מי שבא לו.
גיורא רוזן: אין שום בעיה להגיש תלונה ואין אחד שלא מקבל מאתנו תשובה.
גיורא רוזן: 3,500 תלונות קיבלו תשובה בחתימת ידי.
זבולון אורלב: יש מגבלה על מישהו שלא יכול להגיש תלונה?
גיורא רוזן: אין מגבלה, אני לא מכיר מגבלה כזו ואני לא מכיר במגבלה כזאת.
גיורא רוזן: אני מוכרח לומר עוד דבר אחד כי יצא כאן מכתב של האגודה לזכות הציבור לדעת על מידת מורך הלב שלי.
גיורא רוזן: אני אחזור ואומר שאנחנו לא נשתמש בכוח ולא נפעיל כוח במקום שבו ניתן לדבר עם אנשים באופן ידידותי עד כמה שאפשר, כי אחרת היינו נשארים ללא עיתונאים.
גיורא רוזן: אני חושב שאנחנו כאן חייבים לעמוד על זכות הציבור לדעת, אבל באותה מידה גם על חופש הדיבור של התקשורת.
גיורא רוזן: אני עובד עם הרשות השנייה באופן יוצא מגדר הרגיל והעבודה הזאת מאפשרת לנו לממש רעיונות או פעילויות שמחייבות תיקון.
גיורא רוזן: קודם שאלת מה למשל ואתן לך דוגמה.
גיורא רוזן: בשנה הזאת יש ירידה גדולה מאוד בתלונות על פרסומות וזאת משום שיש קוד אתי והקוד האתי הזה הופעל.
גיורא רוזן: כשהקוד האתי הזה פועל, יש כוח שנקרא קוד אתי וזה מצוין.
גיורא רוזן: אם הרשות השנייה יכולה לרשום הישג בנושא הזה של ירידה בתלונות על פרסומות, הרי הוא נמצא שם.
גיורא רוזן: אתן לך דוגמה שנייה לגבי הנושא של עוצמת הקול בשידור.
גיורא רוזן: היו תלונות בלתי רגילות במשך שנים על העניין הזה, אבל הרשות השנייה פתרה את הדבר הזה כאשר בקדנציה הזאת נפתרה הבעיה.
גיורא רוזן: אם עובדים נכון עם הרשות השנייה, אם עובדים נכון עם התקשורת, זה עובד מצוין.
זבולון אורלב: מה התחום שמנקז את מספר התלונות הרב ביותר?
גיורא רוזן: תוכן חדשות שהוא 31.4 אחוזים, תוכן פרסומות שהוא 9.4 אחוזים.
גיורא רוזן: אחד הדברים שנראים לי חשובים מאוד ומוצדקים מאוד הוא הנושא של טיפול בילדים.
גיורא רוזן: בזמנו היית יושב-ראש ועדת החינוך של הכנסת והיה לנו קשר.
גיורא רוזן: המחוקק הישראלי בעניין הזה הוא לא חד-משמעי וזה משאיר שטח אפור בנושא של ילדים והשטח האפור הזה מנוצל בדרך כלל לרעתנו ואין לנו ברירה.
גיורא רוזן: במדינות מתוקנות בנושא של ילדים הדברים הם חד-משמעיים.
גיורא רוזן: השופטת רוט-לוי ודוקטור יצחק קדמן התריעו לא פעם ודיברו על מחדל בעניין הזה, ואני חוזר על כך.
גיורא רוזן: אנחנו ברשות השנייה בנושא של ילדים עומדים לפעמים בפני בעיה וזאת קודם כל בעיה של המחוקק.
זבולון אורלב: הזכיינים משתפים פעולה במידה שווה?
זבולון אורלב: יש טובים יותר, יש פחות טובים?
גיורא רוזן: אני חושב שהזכיינים משתפים פעולה בצורה יוצאת דופן לטובה.
גיורא רוזן: כל הפרטנרים שמולי הם אנשים בכירים אצל הזכיינים, בין אם אלה מחלקות החדשות ובין אם אלה התחומים האחרים.
גיורא רוזן: אם אתה שואל אותי למה, זה משום שלא משתמשים בכוח ולא באיומים.
זבולון אורלב: אתם מציירים תמונה של גן עדן שאני מוטרד ממנה.
גיורא רוזן: יש גם פינות יפות.
זבולון אורלב: תפקידה של הוועדה הזאת הוא להעיד על הפינות הלא יפות ואותן לנסות לתקן.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אני מנהלת תחום הגנה על הצרכן ועוסקת גם בפניות ציבור במועצה לשידורי כבלים ולוויין.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אני עובדת מדינה.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: במועצה לשידורי כבלים ולוויין, שלא כמו ברשות השנייה, הממונה על פניות הציבור היא לא בעמדה של מבקר והיא לא ממונה על ידי השר.
זבולון אורלב: כלומר, במועצת הכבלים אין את המקבילה הסטטוטורית לרשות השנייה?
מירב שטרוסברג-אלקבץ: לא על פי חוק.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אין.
זבולון אורלב: מועצת הכבלים היא לא תאגיד?
קריאה: היא מועצה ציבורית.
זבולון אורלב: כל עובדי המועצה הם עובדי המדינה?
מירב שטרוסברג-אלקבץ: עובדי משרד התקשורת.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אנחנו פחות מ-10 אנשים.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: חברי המועצה הם נציגי ציבור.
זבולון אורלב: את ממונה על פניות הציבור?
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אני מנהלת תחום הגנה על הצרכן.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אנחנו הרחבנו את הנושא וגם את תיאור התפקיד כדי שנוכל גם להסיק מסקנות מערכתיות.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: אני עוסקת כמובן בטיפול בפניות ציבור ובהגנה על הצרכן.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: למדתי תואר שני בתקשורת המונים באוניברסיטה העברית בירושלים ואני עובדת במועצה משנת 2004.
מירב שטרוסברג-אלקבץ: קודם לכן היה במשרד התקשורת אגף שנקרא אגף לשידורי כבלים, האגף הזה פורק, היה שינוי ארגוני ומאז שנת 2004 אני עובדת המועצה.
זבולון אורלב: שאלה רכילותית.
זבולון אורלב: מה עם ברית המועצות, מה קורה עם איחוד המועצות?
קריאה: בינתיים זה גנוז.
זבולון אורלב: כל שר תקשורת בסוף הקדנציה מחליט לעשות זאת.