GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא רוזן: לא, אנחנו שולחים העתקים.
זבולון אורלב: מעכשיו ישלחו.
גיורא רוזן: אין בעיה.
גיורא רוזן: אני כן יכול להפנות את תשומת ליבה של הוועדה למה שלא נאמר כאן וזה שריבוי האתרים היום וריבוי אמצעי השידור שאינם נמצאים תחת ביקורת, צריך לעורר את דאגתכם.
גיורא רוזן: למשל "קשת" ו"רשת", ערוץ 10, מפעילים גם אתר אינטרנט ואתר האינטרנט הוא מסיבי ועליו לא חל החוק.
גיורא רוזן: זה נכון גם לגבי אתרים רבים אחרים.
גיורא רוזן: זה נכון גם לגבי הסלולריה וכן הלאה.
גיורא רוזן: לדעתי כאן נוצרת לקונה שהיא לא מענייננו על פי חוק אבל היא מענייני כאזרח ואני אומר לכם שיש פה לקונה גדולה ובעייתית.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר ששמענו את הדיווחים של נציבי תלונות הציבור בגופי השידור, דהיינו רשות השידור, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו והמועצה לכבלים ולוויין.
זבולון אורלב: אנחנו סבורים שראוי להמשיך ולחזק את מעמדם של נציבי תלונות הציבור כיוון שאנחנו רואים בטיפול בתלונות הציבור מכשיר דמוקרטי חשוב, כדי שגופי השידור יתנהלו כראוי ועל פי החוק.
זבולון אורלב: בנושא של גלי צה"ל אנחנו נפנה לשר הביטחון כדי לברר את הסוגיה של נציב קבילות ציבור.
זבולון אורלב: בפנייה שלנו נבהיר למה אנחנו מתכוונים כאשר אנחנו אומרים נציב תלונות ציבור בגלי צה"ל.
זבולון אורלב: אנחנו נקיים בדיקה כדי להסדיר גם את המעמד החוקי.
זבולון אורלב: במקביל למעמד החוקי ברשות השנייה, אני חושב שצריך לבדוק את האפשרות להסדיר את המעמד הזה גם ברשות השידור וגם במועצה לכבלים.
זבולון אורלב: נקיים בדיקה עם היועץ המשפטי שלנו כי אני מבין שאם לנציב תלונות הציבור אין מעמד חוקי וסמכויותיו אינן מוסדרות, הרי לפעמים הוא עלול לעמוד במצבים שבעצם המלצותיו או החלטותיו אינן מקוימות, אף על פי לא זה המצב שהתרשמתי שקיים ברשות השידור.
זבולון אורלב: ברור שכל גוף יש לו עדיין מה לתקן.
זבולון אורלב: אם אין עוד הערות לגופם של דברים, אנחנו נסיים את הישיבה.
חני לוז: כאשר אנשים רוצים להתלונן, הם צריכים להגיש תמליל על מה הם מתלוננים וברשות השידור דורשים את זה באופן רשמי.
עמוס גורן: לא נכון.
חני לוז: מועצת העיתונות דורשת את זה.
זבולון אורלב: אני מדבר כרגע על גופי השידור.
חני לוז: אם אדם רוצה לבדוק כי הוא לא בטוח שהוא שמע משהו, ברשות השידור יש לו אפשרות לבדוק את זה כי כמעט הכול מוקלט ונמצא על אתר האינטרנט.
חני לוז: ברשות השנייה זה קצת פחות ובגלי צה"ל שום דבר.
גיורא רוזן: ברשות השנייה הכול נמצא.
חני לוז: כל תוכניות האקטואליה?
גיורא רוזן: הכול.
חני לוז: בגלי צה"ל לא נמצא שום דבר.
זבולון אורלב: אמרנו שנברר את הסוגיה בגלי צה"ל.
אלי פולק: יש להבחין בין אינטרנט לבין שידור טלוויזיה.
זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים כרגע באינטרנט שהוא לא בקטגוריה של גופי השידור.
זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בעניין פיתוח בר-קיימא על-פי דוח מבקר המדינה 56ב', עמוד 343.
זבולון אורלב: בנושא הזה קיימנו ישיבה ראשונה עם השר להגנת הסביבה ולאור הסקירה הכללית של כל משרדי הממשלה סיכמנו שאחת לחודש נקיים פה ישיבה עם כל המשרדים, בעיקר עם המשרדים החשובים שמשרדך, שר השיכון והבינוי מאיר שטרית, הוא אחד מהבולטים בסוגיה הזאת כדי לעקוב ולראות כיצד הממשלה מיישמת את החלטותיה.
זבולון אורלב: כולנו מודעים להחלטת הממשלה מה-14 במאי 2003 שהיא החלטה שלדעתי מקיפה מאוד ורצינית מאוד, בעיקר מאחר שאז כיהנתי בממשלה ואני זוכר את הדיון שהתקיים אז.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם אתה יודע, אני שייך לירוקים ומראש אני אומר זאת.
זבולון אורלב: חלפו בדיוק ארבע שנים ומהדיון הראשון עלה שתמונת המצב היא לא מעודדת אלא זו תמונת מצב לפיה עדיין משרדי הממשלה לא פועלים בנחישות ועוד פעם בנחישות כדי ליישם את ההחלטה.
זבולון אורלב: אנחנו היום רוצים לעסוק בנושאים הקשורים למשרד הבינוי והשיכון שמינהל מקרקעי ישראל הוא העיקרי בהם.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שלא רק שהזמנו בעל פה אלא גם שלחנו הודעות בכתב כדי שיהיה ברור על מה הדיון.
זבולון אורלב: יושב כאן נציג מינהל מקרקעי ישראל שקודם לדיון, לפני פתיחת הפרוטוקול, אמר לנו שהוא לא יודע על הפנייה הזאת.
דן סתיו: לא אמרתי שאני לא יודע על הפנייה אלא שלא היה לי ברור שאנחנו צריכים להציג את הנושא הזה היום בוועדה.
זבולון אורלב: היום.
זבולון אורלב: אין שתי ישיבות על מינהל ישראל.
זבולון אורלב: עורכת-הדין נירה למאעי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שלמען הגילוי הנאות אומר שהיא ילידת נציבות הדורות הבאים.
זבולון אורלב: אחד הנושאים העיקריים שנציבות הדורות הבאים עסקה בו הוא הפיתוח הבר-קיימא שהוא הנושא הקלאסי.
זבולון אורלב: הוכן מסמך מאוד רציני ואני מאוד מודה לך נירה על המסמך שהוכן.
זבולון אורלב: אני מציע שנעבוד לפי הטבלה או לפי הנושאים.
זבולון אורלב: יש שני שלבים, כאשר השלב האחד היא התוכנית, כלומר, מה התוכנית לביצוע תוכניות בר-קיימא, והשלב השני הוא מה היישום, מה קורה ביישום, ויש לנו הערות גם על התוכנית וגם על היישום כי יש דברים שנמצאים בתוכנית ולא קיימים ביישום ויש דברים שלא נמצאים בתכנון.
זבולון אורלב: התמונה הכללית היא שאף שרואים שנעשה מאמץ להכין תוכנית, התוכנית עדיין לא שלמה והיישום טרם בוצע עובר כחוט השני כמעט בכל המהלך הזה.
זבולון אורלב: מאחר שאני יודע את עמדתך ואת דאגתך לפיתוח בר-קיימא, אני קודם כל מודה לך על שהתפנית לישיבה הזאת.
זבולון אורלב: אני מציע שנתחיל בסקירה של המשרד.
מאיר שטרית: לסדר הדיון אני מציע שנפתח במשרד השיכון ואחר כך במינהל שהוא הגוף המרכזי.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שכאשר התקבלה ההחלטה בממשלה, לדעתי מעט מאוד אנשים, אם בכלל, ידעו מה זה פיתוח בר-קיימא, בטח למשרדי הממשלה לא היה מושג מה זה פיתוח בר-קיימא, ולכן כולם נאלצו, כדי להכין תוכניות, לספור את היועצים.
מאיר שטרית: נדמה לי שבתחילת הדרך, המשרדים שרצו להכין תוכניות, הדרך היחידה להכין את התוכנית הייתה פנייה למשרד לאיכות הסביבה ממנו ביקשו להציע להם יועצים שיכינו עבורם את התוכניות.
מאיר שטרית: כך קרה שבמשרד השיכון נשכר יועץ שהופנה על ידי המשרד לאיכות הסביבה והוא הכין את התוכנית של משרד השיכון, שנעשתה בשנת 2006 ויש כמובן גם תוכנית ל-2007.
מאיר שטרית: לא חשוב שהמבקר שכותב את הדוח שקראתי על פיתוח בר-קיימא, אותו אחד שהכין את התוכנית למשרד השיכון, הוא עכשיו מעיר על התוכנית שהוא הכין, דבר שנראה לי לא ברור.
מאיר שטרית: כאמור, הוכנה תוכנית בעצתו וכנ"ל המינהל.
מאיר שטרית: המינהל היה בין המשרדים הראשונים שהגיש תוכנית פיתוח בר-קיימא, וכאשר ניגשו להגשת התוכנית ראו שרוב האנשים באמת לא מבינים מה זה פיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: תשאל אנשים ברחוב מה זה פיתוח בר-קיימא, ותראה שרוב האנשים לא יודעים מה זה.
מאיר שטרית: לכן היועצים שנשכרו למשרדים לאחר שהופנו על ידי המשרד לאיכות הסביבה עזרו מאוד למשרדים לגבש את תוכניות פיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: הדוח שמונח בפנינו, דוח מבקר המדינה שקראתי את עיקריו לגבי משרד השיכון והמינהל, מתייחס לשנים 2003-2005, אז הייתה תחילת הדרך ואז התחילו לעשות משהו.
מאיר שטרית: גם שם המבקר מציין בדוח לטובה את מינהל מקרקעי ישראל כאחד הגופים בהם הוכן דוח לפיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: מאז אני חושב שהדבר הזה חודר יותר בעיקר בתחום משרד השיכון והמינהל ונעשים צעדים מאוד משמעותיים כדי שיציגו נציגי המשרדים של השיכון והמינהל.
מאיר שטרית: חלק מהדברים שכתובים בחוברת הזאת, ביקורת לגבי משרד השיכון, מה מחליש את הפיתוח בר-קיימא, המספרים והנתונים פשוט לא נכונים.
מאיר שטרית: החלק בתקציב משרד השיכון שמופנה לאוכלוסיות החלשות, הם לא נכונים.
מאיר שטרית: צריך לזכור שהחוברת נכתבה כאן לגבי בחינת היישום של פיתוח בר-קיימא לגבי המשרדים כאילו בהנחה שאין מגבלות, כאילו יש לך כמה תקציב שאתה רוצה ואתה יכול לעשות מה שנראה לך, אבל החיים כמובן שונים לחלוטין ואין אפשרות לתת תקציב כמה שרוצים כדי לתת העדפה למשל של פיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: אני לא יכול לקחת למשל את תקציב המשכנתאות ולתת אותו לאוכלוסיות חלשות.
מאיר שטרית: הלוואי שיכולתי.
מאיר שטרית: אני מתפלא שעולה האפשרות לקחת תקציב משכנתאות ולחלק אותו לאוכלוסיות חלשות.
מאיר שטרית: גם במסגרת הרעיונות שבמסגרת פיתוח בר-קיימא מצביעים עליהם, למשל משרד השיכון, הם חושבים למשל שצריך להקטין את ההשקעות בתחום הפיתוח הכפרי וגם מציינים בדוח הזה שמאז נכנסתי למשרד השיכון, החלק שמופנה לפיתוח הכפרי באמת קטן.
מאיר שטרית: אנחנו יותר מתמקדים במישורים העירוניים, באוכלוסיות החלשות, בשיקום שכונות והגדלנו מאוד את התקציבים בהשקעה במוסדות ציבור.
מאיר שטרית: מי שעוקב, תקציבו של המשרד משנת 2000 עד 2006 נשחק ברמה של 60-70 אחוזים, תקציבי המשרד לאוכלוסיות החלשות.
מאיר שטרית: אנחנו עכשיו משנים את זה כמובן ו לשמחתי השנה הצלחתי לשנות בצורה מהותית את חלוקת התקציב ואת הגדלת התקציב לאוכלוסיות החלשות כי אחת הבעיות בפיתוח בר-קיימא שבאוכלוסיות החלשות, בשכונות, במקומות אחרים, במקום לחזק את הישובים ולעשות פינוי שיקום ובינוי ופיתוח שכונות ותיקות כדי לשמור על הנכסים הקיימים ולתת לאנשים אפשרות לחיות כבני אדם, התקציבים שיועדו לזה הם מאוד מאוד נמוכים.
מאיר שטרית: נכון לעכשיו מה שכתוב בחוברת הזאת כביקורת זה לא נכון אלא משרד השיכון עושה פעולות מאוד רחבות בעניין.
מאיר שטרית: משרד השיכון פתוח הרבה יותר לשכונות ירוקות ולשמחתי אחת השכונות הראשונות שתיבנה תהיה ביבנה ולאו דווקא בגלל שבאתי מיבנה אלא התחילו את התוכניות שם עוד לפני כן.
מאיר שטרית: ביבנה תיבנה שכונה ירוקה עם כל הדברים האפשריים ותיבנה שכונה ירוקה באחת השכונות הגדולות עם אלפי יחידות דיור.
מאיר שטרית: משרד השיכון פועל, מעבר לבנייה הירוקה, בעניין הזה של לצופף את הערים המרכזיות, את הערים הגדולים ואת שטח האוכלוסייה העירונית ופחות תפיסת שטחים ירוקים, אם כי גם זה לא לגמרי נמנע.
מאיר שטרית: אנחנו למשל רוצים להקים שתי ערים חדשות לחלוטין, בחריש – בוואדי ערה – ובכסיף - ליד ערד, בכביש 31, בין באר-שבע לערד.
מאיר שטרית: בחריש המדינה השקיעה לפני למעלה מ-10 שנים סכום של 200 מיליון שקלים לפיתוח תשתיות אבל אף אחד לא בא לגור שם וחלק גדול מהתשתית נהרס.
מאיר שטרית: חשבו שאנשים ירוצו לשם, אבל אנשים לא רצו לשם, ובחריש יכולנו להקים עיר חרדית של 40 אלף יחידות דיור.
זבולון אורלב: בכמה יחידות דיור מדובר בכסיף?
מאיר שטרית: סדר גודל של 10,000 יחידות דיור.
מאיר שטרית: עד שנת 2020 אנחנו נותנים תשובה לאוכלוסייה החרדית מבחינת פתרון הדיור.
מאיר שטרית: זאת למשל פעולה שאנחנו עושים שהיא תופסת שטחים שהם לא מפותחים היום, אבל אין לפעמים מנוס אלא לעשות זאת.
מאיר שטרית: בנוסף לכך משרד השיכון עושה בתחום הזה של הבנייה כאשר גם היום – וזה ידוע – אנחנו מצופפים ועושים מה שנקרא הרחבות ברוב הישובים הכפריים כדי למשוך אנשים לגליל ולנגב ועושים פיתוח והרחבות בתוך הישובים הקיימים בשטחי המגורים שלהם.
מאיר שטרית: זה פועל לא רע.
מאיר שטרית: זה נעשה עם סבסוד שלנו לפיתוח כדי לעודד אנשים לעבור ולגור בנגב ובגליל.
מאיר שטרית: אני חושב שבתחומים האלה יש למשרד השיכון תפיסה שונה שלוקחת בחשבון את הפרמטרים לפיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: אני רואה גם הלכה למעשה בתהליך התכנון את הלקיחה בחשבון של האפשרויות לחסכון באנרגיה, למה שנקרא תכנון ירוק ודברים אחרים, אבל זה לוקח זמן.
מאיר שטרית: עד שיראו ביצוע של הדברים, זה באמת לוקח זמן.
מאיר שטרית: אי אפשר לבנות עיר מהיום למחר, אי אפשר לבנות שכונה מהיום למחר.
מאיר שטרית: בתוכניות, מי שבאמת חודר לתוכניות, אפשר לראות את זה כבר היום, כאשר התוכניות השתנו במידה רבה מאוד.
מאיר שטרית: לגבי המינהל.
מאיר שטרית: גם במינהל נעשו פעולות גדולות מאוד מאז הוכנה התוכנית.
מאיר שטרית: אגב, בשני המשרדים יש תוכנית מלאה לפיתוח בר-קיימא, גם במשרד השיכון ל-2007 וגם במינהל שנוכל להציג אותה.
מאיר שטרית: במינהל מקרקעי ישראל נעשתה פעולה די רחבה בתחום הזה, בין היתר – אתן לך דוגמה, פרוזאית אמנם אבל היא חשובה לכולנו – קבורה.
מאיר שטרית: בשטחי הקבורה היו כל שנה נתפסים 2,500 דונם לקברים שמתמלאים וזה הגיע לממדים אדירים, כאשר במשך 20 השנים הקרובות מדברים על עשרות אלפי דונמים.
מאיר שטרית: המינהל פיתח תוכנית מאוד גדולה לגבי פיתוח של מה שנקרא קבורה רוויה, במטרה להקטין מאוד את כמות הקרקע שנדרשת לקברים.
מאיר שטרית: אני חושב שזה חשוב ביותר משום שהחיסכון כאן הוא גדול.
מאיר שטרית: אתה רואה כאן מודלים לקבורה כאשר היום עושים קבורה רב-קומתית ומסודרת.
זבולון אורלב: הוועדה הזאת קיימה לא מזמן דיון בקשר לבית העלמין ירקון.
מאיר שטרית: שהוא הולך ונסתם.
זבולון אורלב: התברר שמינהל מקרקעי ישראל הקצה שם שטח גדול מאוד לקבורה רוויה, אבל עדיין לא מצאו את ההסדר כדי שההשקעה הראשונה לבנייה הרוויה תוסדר.
מאיר שטרית: יש ועדת שרים לקבורה.
זבולון אורלב: היא התכנסה רק פעם אחת.
מאיר שטרית: כאשר הוקמה הממשלה הזאת אני דרשתי להיות יושב-ראש ועדת שרים לקבורה כדי להזיז את הפרויקט הזה.
מאיר שטרית: הממשלה לא הסכימה ומינתה אותי כחבר, אבל הודעתי שאני לא חבר.
מאיר שטרית: אם מישהו אחר יושב-ראש, אני לא אהיה חבר הוועדה הזאת.
מאיר שטרית: מינו את יצחק כהן ליושב-ראש הוועדה.
מאיר שטרית: אני לא חושב שהוא יכול הלכה למעשה להזיז את העניין הזה, אבל אני לא רוצה לריב פוליטית ולכן אני לא בעסק.
מאיר שטרית: אני חושב שזה קל לביצוע ולא צריך כסף מאף אחד.
מאיר שטרית: אני הייתי מוכן להקצות את זה מאמצעים של המינהל ולהקים קבורה רוויה, אמרתי למינהל שמבחינתי הוא יכול לסייע לעניין הזה, אבל אינני מוביל את הנושא הזה.
מאיר שטרית: לצערי זה לא יקרה.
זבולון אורלב: תדע שנושא הקבורה הרוויה תקוע מאוד.
זבולון אורלב: יש התקדמות מסוימת בירושלים, יש התקדמות מסוימת בבית העלמין האזורי החדש בצפון רגב, בית העלמין החדש בברקת תקוע, הקבורה הרוויה בירקון תקועה, ולא רק זה אלא הסכנה היא שיקברו קבורת שדה באותם שטחים שצריך לבנות את הקבורה הרוויה.
זבולון אורלב: אנחנו אמורים לקבל דיווח, נדמה לי בעוד חודש, מוועדת השרים וגם ביקשנו ממבקר המדינה, ומבקר המדינה הסכים, לכלול את זה בתוכנית העבודה שלו ל-2007 כדי לברר את השערורייה הזאת.
זבולון אורלב: אני מסכים אתך שזו דוגמה קלאסית.
מאיר שטרית: זאת דוגמה שמינהל מקרקעי ישראל פועל.
מאיר שטרית: אנחנו תומכים בעניין הזה בכל לב.
מאיר שטרית: הטיפול או השימוש החוזר בשטחים מופרים מה שנקרא, כמו מחצבות שבעצם תפסו שטחים ירוקים, אנחנו פועלים כדי לשקם את המחצבות הללו ולהשתמש בשטחים האלה מחדש.
מאיר שטרית: עוד דוגמה נוספת שהמינהל יוזם היא ציפוף של תוכניות קיימות כמו בהר חוצבים בירושלים.
מאיר שטרית: כמו כן אנחנו עושים תוכניות לגבי חיפוש של אתרי בנייה בתוך השטחים העירוניים שפשוט לא נוצלו במשך השנים ומחפשים באמצעות תצלומי אוויר מקומות בהם לא היה ניצול כמו בקריית מוצקין וכמו במקומות אחרים.
מאיר שטרית: מחפשים קרקעות שהיה להם שימוש מאוד ירוד במטרה לשחזר אותם ולעשות פינוי ובינוי מחדש.
מאיר שטרית: המינהל פועל בעניין הזה וכמו שתראו המינהל פועל במונחים של שכונה ירוקה.
מאיר שטרית: אני ביקשתי מהמינהל לשים כמטרה שמירה על שטחים פתוחים.
מאיר שטרית: מעבר לעניין של בנייה, אני חושב שחלק מתפקידו של מינהל הוא לשמור גם על שטחים פתוחים במדינת ישראל.
זבולון אורלב: לוועדה הזאת יש תכונה רעה, היא לא מסתכלת על חצי הכוס המלאה אלא על חצי הכוס הריקה.
זבולון אורלב: אגב, המסמך של מרכז המידע והמחקר של הכנסת נמצא בידיך?
זבולון אורלב: הוא נמסר רק אתמול אחר הצהרים.
זבולון אורלב: תפתח את עמוד 6, שם יש טבלה מסודרת.
מאיר שטרית: לכן אמרתי שאני לא מתייחס לשנים 2003-2005 שלא הייתי שם, אבל לפחות כדי שהוועדה תקבל איזשהו רושם חיובי שהעניין כן מעניין אותנו, לכן דיברתי על כמה כוונות ודברים שנעשים היום גם במינהל וגם במשרד השיכון.
מאיר שטרית: בהמשך שני המשרדים יציגו כל אחד מה הוא עושה.
זבולון אורלב: אני מציע לקצר מאוד במשרד השיכון ולהאריך מאוד במינהל.
זבולון אורלב: לגבי הקבורה אני חושב שיש לשר טעות והוספת אפס אחד נוסף.
מאיר שטרית: אלה הנתונים של המינהל.
זבולון אורלב: בדונם אחד קוברים בסדר גודל של בין 250 או 300 איש.
זבולון אורלב: תראה מה מספר הנפטרים בשנה ותוכל לעשות את החשבון.
מאיר שטרית: בשנה נפטרים כ-30 אלף אנשים.
זבולון אורלב: אם כן, בשביל 20 אלף איש צריך 100 דונם ולא 2,500, אבל נפטרים יותר מ-30 אלף אנשים.
זבולון אורלב: לדעתי צריך 250 דונם.
אריה בר: מאז כניסתי למשרד הבינוי והשיכון לפני שנה, המטרה של המשרד היא לא רק לראות את הפתרון של מתן הדירה עצמה אלא לראות את מכלול הנושאים הקשורים בפיתוח אזורי ובפיתוח יישובי על כל ההיבטים שלו.
אריה בר: זה היתרון של משרד הבינוי והשיכון, בניגוד למשרדים אחרים ששם ההיבט הכלכלי הוא ההיבט השולט כאשר אצלנו ההיבט הכלכלי הוא ההיבט המשני.
אריה בר: ההיבט המרכזי הוא התועלות הנוספות ביצירת ה דירה והנושאים האלה שאנחנו עוסקים בהם הם בהנחיות התכנון.
אריה בר: תכנון נכון, הן מרחבי-אזורי והן עירוני, מביא להשגת יעדים נוספים ולא רק הדירה עצמה.
אריה בר: מיקום הבנייה, סוג הבנייה, מרחקים קצרים לתשתית הוותיקה, למוסדות הציבור הישנים, למוסדות החינוך הישנים, לחיזוק של המרקם הוותיק, איכות הבנייה - זאת המדיניות שלנו ואלה היום ההנחיות.
אריה בר: המטרה שלנו היא להשיג באמצעות הבנייה החדשה וסוג הבנייה החדשה את חיזוק המרקם של אותו אזור שאנחנו מטפלים בו.
אריה בר: לכן היום אנחנו לא מתכננים שכונה חדשה בכל מחיר.
מאיר שטרית: חתמנו השנה הסכם עם האוצר שנקרא ישן מול חדש.
מאיר שטרית: העיקרון שבבסיס ההסכם הוא ליצור מצב שהיום, כאשר אנחנו באים לפתח עיר – למשל ראש העין שם המדינה בנתה אלפי יחידות דיור חדשות לאוכלוסייה מאוד מתקדמת – אז בשכונות החדשות חיים ברמה 10 אבל האוכלוסיות הישנות נשארות מאחור והן תקועות באותו מצב שהן היו למרות שהן אכלו את כל החצץ כל השנים.
מאיר שטרית: זה דבר שמאוד לא מוצא חן בעיניי ומצאתי שיש לנו תקציבים לפיתוח שכונות ותיקות, בשנה שעברה התקציב לזה היה 4 מיליון שקלים לכל המדינה וזאת בדיחה, כי אני לא יכול בסכום הזה לשקם שכונות ותיקות.
מאיר שטרית: לכן פניתי לאוצר ואמרתי להם שהם לא יכולים להיות שודדים, או שהם נותנים כסף לפיתוח שכונות ותיקות, ואם לא, יש לי רעיונות אחרים איך להשיג כסף.
מאיר שטרית: מאחר שהם לא נותנים כסף, פיתחנו את הרעיונות האחרים.
מאיר שטרית: הגענו להסכם עם האוצר שבעתיד בכל מקום שבו בונים דירות, על כל דירה שתיבנה, תוטל אגרה של סדר גודל של בין 6,000 ל-2,600 שקלים – תלוי בערך הקרקע,ף כי הרי בסופו של דבר זה יורד ממחיר הקרקע – והסכום הזה ייכנס לקופה נפרדת, בתנאי שהרשות המקומית תשים בקופה הזאת 50 אחוזים מהיטל ההשבחה שהיא מקבלת עבור הקרקע הזו, ובכסף הזה אפשר יהיה להשתמש רק לטובת הישוב הוותיק.
מאיר שטרית: זה כדי להבטיח שכאשר באים לפתח עיר חדשה, יהיה מספיק כסף בקופה לטפל גם באוכלוסיות הישנות.
מאיר שטרית: מה שקורה הוא שאתה נכנס לישובים ורואה שכונות חדשות יפהפיות והשכונות הישנות נשארות באותו מצב בו הן היו לפני 30 שנה וזה בעיניי מצב בלתי נסבל כאשר מדברים על פיתוח בר-קיימא.
מאיר שטרית: לא יכול להיות שהשכונות הוותיקות יישארו בתוך הסלאמס שלהם ולא ישקיעו שם.
מאיר שטרית: באותם מקומות שלא תהיה בנייה, אני אשתמש בתקציב משרד השיכון לתת להם את הכסף כדי לפתח את השכונות הוותיקות כי יישאר לי יותר כסף לתת יותר למקומות בהם לא בונים, כי עד היום, לצערי הרב במצב הנוכחי, אם הייתי מחלק שישה מיליון או שמונה מיליון שקלים בשנה לכל הארץ, הייתי נותן 200 אלף שקלים לעיר וזאת בדיחה.
אריה בר: הדבר הנוסף הוא תועלות להשמת תשתית כלל עירונית של ישובים.
אריה בר: הרשויות המקומיות, בגלל מצבן הכספי, לא מסוגלות להשלים תשתית כלל-עירונית, לא במערכת הכבישים ולא במערכות הביוב, והנזקים הם גדולים מאוד, אבל היכולת שלנו להבין את הבעיות של העיר וליצור את יחידות הדיור החדשות שיתמכו בהשלמת התשתית הכלל-עירונית, אנחנו רואים בזה מטרה.
אריה בר: בסופו של דבר אם אנחנו ממקמים את השכונה החדשה ליד התשתית שצריך להשלים ואנחנו משלימים אותה עבור הרשות, אנחנו עושים את העבודה עבור הרשות אבל אנחנו עושים אותה עבור תושבי אותה רשות.
אריה בר: כל המדיניות הזו נכנסה השנה ואנחנו מבצעים אותה.
מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות ביותר שאנשים אולי מתעלמים מהן הוא מה שקורה מבחינת הפיתוח הבר-קיימא בסקטור הערבי, שם יש בלגן מוחלט גם בגלל העובדה שלצערי ראשי הערים הערביות לא גובים ולא מתכננים וגם כאשר מתכננים הם לא גובים את האגרות מהדיירות שבונים את הבתים שלהם כדי שיוכלו לעשות תשתית.
מאיר שטרית: אני מבקר בישובים ערביים ואני רואה וילות כשכל וילה עולה 200-300 אלף דולר, אבל כביש, אין מדרכה, אין מים ואין ביוב.
מאיר שטרית: ראש העיר מבקש ממני כסף לכביש ולמדרכה, אבל אני אומר לו שממני אגורה הוא לא יקבל כי לעניין הזה הוא צריך לגבות אגרות מהתושבים שלו, ואם הוא לא גובה את האגרות, אני לא אשלם במקומו.
מאיר שטרית: בגלל העובדה שאני רואה שרובם חסרי אונים בשינוי המצב הזה, קיבלנו החלטה במשרד השיכון שבעתיד כל הבנייה בישובים הערביים שתיעשה לבנה ביתך, משרד השיכון יבצע את הפיתוח מראש, נעשה הגרלה בהרשמה לבני ביתך ואנשים שיירשמו ישלמו מראש את כל הכסף על הפיתוח והקרקע, כך שכאשר אדם נכנס למגרש, יהיה לו מגרש מפותח ומוכן, כך שלא יהיה מצב שתיווצרנה עוד פעם שכונות חדשות בישובים הערביים בלי מים, בלי ביוב וחשמל.
מאיר שטרית: זה פיתוח בר-קיימא.
אריה בר: אנחנו גם הולכים לשינוי מבני בתוך המשרד.
אריה בר: השינוי המבנה בסופו של דבר בא לתמוך את המדיניות הזאת.
אריה בר: למשל, אצלנו חלק מהנושאים שקשורים בפיתוח שכונות ותיקות היו ביחידות שונות.
אריה בר: שיקום שכונות היה בנפרד, פיתוח שכונות ותיקות היה באגף הפרוגראמות, אבל השינוי המבני שלנו ירכז את הפעילות בתוך מינהל על כל הפעילות הדרושה בשכונות הוותיקות.
אריה בר: כך יהיה בתכנון ופיתוח יחידה אחת.
אריה בר: אצלנו היום התכנון והפיתוח מופרד, אבל אין הגיון בהפרדה כי למעשה יש קשר ועניין בין שני הנושאים האלה.
אריה בר: הפיתוח האזורי.
אריה בר: חיברנו בפועל את הבנייה הכפרית עם הבנייה העירונית ויש למחלקה מנהל אחד.
אריה בר: אנחנו חייבים לראות ראיה כוללת של האזור ואי אפשר לראות את הבנייה הכפרית בנפרד ואת הבנייה העירונית בנפרד כי בסופו של דבר באזור התחרות היא על אותו איש.
אריה בר: אם הוא יגיע לקריית שמונה או יגיע לאחד הישובים הכפריים, ברור שיש השפעה ומאזן.
אריה בר: הקמנו את הגוף הזה והיום אנחנו פועלים כדי לקבוע את מדיניות הפיתוח.
אריה בר: לא בהכרח בכל מקרה נעשה הרחבות בישובים הכפריים.
אריה בר: במקומות שיש השפעות קשות על ידי זה שמוציאים אוכלוסייה חזקה ובינונית מיישובי הפיתוח שעוברים לישובים הכפריים, בזה אנחנו גורמים נזק במו ידינו.
אריה בר: כל הדבר הזה לנו ברור ואנחנו פועלים בתחום הזה.
אריה בר: אני חושב שתוך תקופה של שנה יהיה שינוי די מהותי במדיניות המשרד.
זבולון אורלב: כאמור אנחנו לא מאריכים היום ולא נכנסים לעומק לנושא משרד השיכון.
זבולון אורלב: תודה על הדיווח ונעבור למינהל מקרקעי ישראל.
דן סתיו: היישום של פיתוח בר-קיימא במינהל לא יופיע בתקציב המינהל כנושא שאפשר להצביע עליו, כמו שהפעילות עצמה לפיתוח בר-קיימא היא נר לרגלי הפעילות הכוללת, כך שמבחינת התקצוב זה מופיע בהרבה דברים אחרים.
דן סתיו: זה מופיע בעיקר בעניין של איזה דגשים אנחנו נותנים ואיזה פרויקטים אנחנו יוזמים.
דן סתיו: כפי שתראו היוזמות בנושא של קבורה רוויה שהוזכרה כאן, זה אחד הדברים.
זבולון אורלב: המנכ"ל שלך היה בוועדת ביקורת המדינה בדיון על בית העלמין ירקון.
דן סתיו: אנחנו מנסים לקדם את הנושא הזה כבר יותר מעשור שנים, את הנושא של הקבורה הרוויה וזאת מתוך תפיסת עולם של ייעול השימוש בקרקע שזה בעצם המוטו של כל הפעילות שלנו והתרומה האפשרית שלנו לעניין הזה.
דן סתיו: היום קידמנו את הדברים האלה למרות שידענו שלעשות את השינוי הזה בקבורה זה אומר לא רק שינוי טכני תכנוני אלא זה שינוי בתפיסת עולם של כל הציבור כאשר יש ציבור שעושה זאת יותר בקלות ויש ציבור שלא עושה זאת בקלות.
זבולון אורלב: הציבור השמרני ביותר במדינת ישראל הוא בירושלים ובירושלים יש קבורה רוויה ואין שום בעיה עם אף ציבור.
זבולון אורלב: הרבנות הראשית לישראל אישרה את זה.
דן סתיו: הבעיה העיקרית היא בצד הארגוני, ואפילו הייתי אומר החוקי, של הקבורה הזאת.
דן סתיו: זאת אומרת, השינוי שנעשה בחוק שירותי הדת היהודית שקובע את מחירי הקבורה, את מקסימום מחירי הקבורה, ושלא נותן את הסבסוד הצולב המתאים בין קבורת שדה לבין קבורה רוויה, אם השינוי הזה לא ייעשה, אנחנו לא נצליח לעשות את זה.
מאיר שטרית: הרעיון היה לאפשר את זה כלכלית, ליצור מצב שבו לא כדאי למישהו לקבור קבורת שדה בהשוואה לקבורה רוויה, כי קבורה רוויה תהיה כמעט חינם לעומת קבורת שדה שתעלה הרבה מאוד כסף.
זבולון אורלב: יש לי הרגשה שאתה אומר דבר הפוך ממנו.
דן סתיו: לא, אני אומר בדיוק אותו הדבר.
זבולון אורלב: השקעה בקבורת שדה לצורך העניין היא 100, ההשקעה הדרושה בפיתוח מקום לבנייה רוויה היא פי חמש, היא 500.
זבולון אורלב: מדינת ישראל איננה נותנת כסף לחברות הקדישא עבור מכירת הקבר.
זבולון אורלב: כדי שתהיה קבורה רוויה, מישהו צריך להשלים את הפער.
זבולון אורלב: "הצרכן", אתה רוצה להוזיל לו, כלומר, הוא לא ישלם ב-500 כמעט כלום אלא הוא ישלם פחות ממה שהוא שילם ב-100.
זבולון אורלב: כלומר, צריך להשלים לא מ-100 ל-500 אלא מ-50 ל-500 ואת זה מישהו צריך לשלם.
זבולון אורלב: רעיון אחד הוא מי שייקבר קבורת שדה, זה יעלה לו קצת.
מאיר שטרית: לא קצת אלא הרבה.
מאיר שטרית: נגיד נעלה את זה ל-1,000 ואת הקבורה הרוויה נסבסד בחצי.
זבולון אורלב: נכון, אבל את זה חבר הכנסת אופיר פינס לא נותן.
מאיר שטרית: מי שואל את אופיר פינס?
זבולון אורלב: הוא בקואליציה שלך.
מאיר שטרית: תהיה הצבעה.
זבולון אורלב: הוא יצביע נגד.
זבולון אורלב: עד היום כל ההצבעות האלה נפלו.
זבולון אורלב: עדיין העלאת המחירים תעלה את זה מ-50 ל-150.
זבולון אורלב: עדיין יש פער של סדר גודל של 300 שצריך להשלים אותו.
מאיר שטרית: המדינה צריכה לסבסד את זה.
זבולון אורלב: זאת הבעיה שתוקעת את הקבורה הרוויה עשר שנים.
מאיר שטרית: העניין של פיתוח בר-קיימא ואני חושב שלא צריך למלא את כל הארץ בתי קברות.
דן סתיו: התרומה העיקרית היא ייעול השימוש בקרקע וההשלכות ייעול השימוש בקרקע על פיתוח בר-קיימא הן נרחבות ביותר כפי שאני גם תיכף אציג.
דן סתיו: נושא אחד הוא השימוש בתת-קרקע.
דן סתיו: לא רק שהשימוש בתת-קרקע מאפשר לנו, כל מטר מרובע שאנחנו בונים בתת-הקרקע מאפשר לנו לחסוך מטר מרובע ואפילו יותר מעל פני הקרקע, אלא שבאמצעות שימוש בתת הקרקע אנחנו יכולים לייעל, להרחיב וליצור רווחה על פני הקרקע.
דן סתיו: אני אתן דוגמאות.
דן סתיו: פרויקט מאוד חדשני ומאוד נועז במרכז העיר ירושלים כאשר על-ידי פתיחה של מנהרות לתחבורה בעיקר, אפשר יהיה לשחרר את פני הקרקע מחלק גדול מאוד מהתחבורה המוטורית, להפוך את מרכז העיר למקום יותר טוב לחיות בו וללכת בו, ומצד שני לפתוח וליצור נגישות הרבה יותר טובה למרכז העיר, ועל ידי זה לעודד ולחזק מחדש את מרכז העיר שכולנו יודעים מה מצבו של מרכז העיר ירושלים.
דב חנין: איך מתקשר לפיתוח בר-קיימא הרעיון של חניה תת-קרקעית בשוק הכרמל או בכיכר מילאנו?
דן סתיו: בהחלט כן.
מאיר שטרית: פעם אתה בונה מתחת לאדמה ופעם שנייה אתה בונה על האדמה.
דב חנין: ואתה מוסיף רכב פרטי?
דב חנין: איך זה משתלב בפיתוח בר-קיימא?
דן סתיו: אם אתה מדבר על שוק הכרמל, בעזרת הפרויקט הזה באזור שוק הכרמל, זה יאפשר לקחת את כל האזור הזה ולשדרג אותו כולו, להכניס לו שימושים ברמה מתאימה ובצורה מתאימה, ולהחיות אותו.
דב חנין: אתה אומר שעוד רכב פרטי יעזור לאזור הזה?
דן סתיו: הבעיה היא לא עוד רכב פרטי.
דן סתיו: אנחנו מדברים על אותו רכב פרטי שעדיין צריך להגיע.
דן סתיו: אנחנו כמובן חסידים של פיתוח תחבורה ציבורית ומניעת רכב פרטי ככל האפשר, אבל יחד עם זאת ביטול לחלוטין לא יתכן.
דן סתיו: מצד שני, וזה הנושא של השימוש בתת-קרקע בדוגמה של שוק הכרמל, על ידי שימוש בתת-הקרקע בשוק הכרמל אפשר להעצים את השימושים במקום, אפשר לסדר אותם, ובסך הכול כל דבר שאנחנו יכולים לבנות ולבנות יותר טוב במרכזי ערים או בתוך השטח הבנוי הקיים, אנחנו מונעים את ההתפשטות לשטחים הפתוחים.
דן סתיו: אם לומר את כל התורה על רגל אחת, הרי שייעול השימוש בקרקע, מלבד התועלות שלו לשטחים הבנויים, הוא זה שיכול למנוע - יותר טוב מכל מגבלות שאנחנו מטילים או יותר טוב מכל תכנון מסדיר שאנחנו יכולים לעשות - את הזחילה העירונית לתוך השטחים הפתוחים.