GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בן-ציון סלמן: למע"ץ יש תכנית מפורטת, למשרד התחבורה יש תכנית מפורטת, לרכבת יש תכנית מפורטת, ולשם שינוי, יש גם לוח זמנים לכל תכנית ולכל פרוייקט שנמצא בתכנית.
בן-ציון סלמן: אם תשאל את מנכ"ל מע"ץ מתי יסיימו את מחלף אשדוד, הוא יציג לך את תאריך הסיום של מחלף אשדוד.
בן-ציון סלמן: זאת אומרת, זה מופיע בתכנית, כולל פריסה שנתית של תזרים מזומנים, כמובן, במגבלות התקציב.
בן-ציון סלמן: תכנית העבודה מבוססת על השקעה של - - -
עוזי לנדאו: מר סלמן, היות שהזמן מצומצם, אולי אתה מוכן לפרט בפנינו בקצרה מה הם היעדים העיקריים שלכם להשגה בשנים הקרובות ומה מיועד להשגה ממש בשנה הקרובה.
עוזי לנדאו: למשל, בתחום של הרכבת, מה יהיה לנו בעוד שנה שאין לנו היום?
עוזי לנדאו: בתחומי מנחתים למיניהם או שדות תעופה, מה יהיה בעוד שנה שאין היום?
עוזי לנדאו: וכן הלאה.
בן-ציון סלמן: אני אגיע לזה.
בן-ציון סלמן: אתייחס להערה בדבר משך הנסיעה מהדרום לתל אביב - התארכות משך הנסיעה בכניסה לתל אביב או בחלק של כבישי הדרום.
בן-ציון סלמן: התכניות של משרד התחבורה באות לפתח את כל הצירים הראשיים לדרום, ואם תסתכלו על מה שנעשה בשנים האחרונות, תמצאו שכביש 40 מבית קמא לבאר שבע הורחב לשני מסלולים.
בן-ציון סלמן: כביש 25-34, הכביש המגשר בין אשקלון לבאר שבע, הורחב.
בן-ציון סלמן: שני הכבישים האלה הורחבו לשני מסלולים.
בן-ציון סלמן: היום נמצא בביצוע מתקדם פתרון של נקודת תורפה, נקודת פקק, בין הדרום למרכז.
בן-ציון סלמן: זה מחלף אשדוד.
בן-ציון סלמן: הפרוייקט הזה יסתיים באוקטובר 2000.
בן-ציון סלמן: ההשקעה בפרוייקט זה היא כ-180 מיליון שקל.
בן-ציון סלמן: כמובן, התשתית הקיימת, כביש הערבה, זכה להשקעות גדולות - - -
עוזי לנדאו: אתה נותן לי תשובות בכבישים.
עוזי לנדאו: אני אשאל אותך אחרת.
בן-ציון סלמן: אני אתן לך את כל הנתונים.
עוזי לנדאו: היכן בשנה הקרובה תתקרב אופקים לתל אביב.
בן-ציון סלמן: אופקים התקרבה לתל אביב, נסלל כביש דו מסלולי בין כביש 34 לבין אופקים.
בן-ציון סלמן: תגיד לי, מה יכול לקרב את אופקים לתל אביב אם לא - - -
קריאה: רכבת.
בן-ציון סלמן: סליחה, לא רק רכבת, עם כל הכבוד.
קריאה: רק רכבת.
עוזי לנדאו: כיום בעיקר רכבת.
בן-ציון סלמן: סליחה, אין רק רכבת.
בן-ציון סלמן: אדוני היושב ראש, גם אם תבצע את כל הרכבות בתכנית תמ"א 23, תיקח ממספר הנסיעות לא יותר מ-5%.
בן-ציון סלמן: אז אי אפשר להגיד שהרכבת תפתור את כל הבעיה, ורק הרכבת.
בן-ציון סלמן: להערכתי, זאת סיסמה חסרת תוכן.
בן-ציון סלמן: שאלת מה יקרב את אופקים, תן לי להשיב לך.
בן-ציון סלמן: מה שקירב את אופקים לתל אביב זה אותו כביש בין אופקים לגילת שהורחב לשני מסלולים, בהשקעה של 40 מיליון שקל.
בן-ציון סלמן: אותם כבישים ראשיים, חיבור הכביש הזה לאשקלון, לצומת יד מרדכי, וממנו לאשקלון ומחלף אשדוד – זה מה שמקרב את אופקים לתל אביב.
עוזי לנדאו: אדוני, מה שיקרב את אופקים לתל אביב זה לא רק דבר שהוא פיסי; זה גם מה שיקרב את אופקים לרמת החיים שישנה בתל אביב, והשאלה הגדולה היא מה יקרב את הנגב לתל אביב.
עוזי לנדאו: אם באר שבע תהפוך לעיר ראשית, זה יקרב את אופקים לתל אביב.
עוזי לנדאו: ולכן מה שאני מחפש זו תשובה ממשרד התחבורה – גם אם זה 5% או או 10% - איך יגיע מהר לתל אביב מי שירצה להגיע לשם מהר.
עוזי לנדאו: ואני רוצה להוסיף: אותם 5% מתי זה?
עוזי לנדאו: אם מדובר ב-5% מסך כל התנועה ביממה, אבל בשעות השיא או בשעות הרלוונטיות זה 20% או 30%, זה משנה לגמרי את התמונה.
עוזי לנדאו: אנשים רוצים לדעת כמה זמן לוקח להגיע לתל אביב בשעות הרלוונטיות.
עוזי לנדאו: ואני חייב לומר שפה אני מקבל רושם קצת לא נוח מהתשובה שלך: פעם אחת, שאולי אין למשרד התחבורה ראייה רחבה על בניית מערכת כפי שצריך, בראייה כוללת מה יקדם את באר שבע לתל אביב, ולכן מה המשמעות של זה לדירוג פרוייקטים.
עוזי לנדאו: אם אתם שמים את הכספים שלכם כרגע בחוצה ישראל בעיקר ולכן גם שם תשומת הלב, פירושו של דבר שבאר שבע תישאר עוד הרבה שנים רחוקה מתל אביב.
בן-ציון סלמן: אדוני היושב ראש, כל פרוייקט צריך להתבסס על בדיקה כלכלית.
בן-ציון סלמן: לפתח את הנגב זה גם צעד כלכלי, וצריכים לעשות את הדבר הכי כלכלי והכי טוב כדי לפתח את הנגב.
בן-ציון סלמן: אני אומר שלא צריך להפריח סיסמאות שרכבת תפתח את הנגב.
בן-ציון סלמן: צריכים לקחת את כל הרשת, את כל מערכת התחבורה, ואני אתייחס לכל הנושאים אחד לאחד.
בן-ציון סלמן: אני התייחסתי לכבישים.
בן-ציון סלמן: הרכבת לבאר שבע תפעל בספט
בן-ציון סלמן: מבר – 18 רכבות ביום – ותיתן זמן נסיעה של 62 דקות.
בן-ציון סלמן: זה שיפור משמעותי.
בן-ציון סלמן: אני מדבר על הרכבת באר שבע – תל אביב.
בן-ציון סלמן: בימים הקרובים אנחנו נכנסים למכרזים לפיתוח הרכבת לרמת חובב, בהשקעה של 160 מיליון שקל.
יאיר חזן: מה זה קשור?
בן-ציון סלמן: אם אתה רוצה שאני אפרוס בפניך את התכנית השנתית והרב שנתית עם לוח זמנים, אנחנו נבוא ונפרוס את כל התכניות, ואתם תעירו את הערותיכם.
בן-ציון סלמן: אני אומר שהתכניות של משרד התחבורה נותנות מענה לפיתוח הנגב.
בן-ציון סלמן: אנחנו מפתחים את התשתיות אפילו עוד לפני שפיתחו תעשייה ולפני שפיתחו דברים אחרים.
בן-ציון סלמן: רשת התחבורה כיום נותנת מענה לישובי הנגב, ואם יש פה ושם נקודות תורפה, המשרד מטפל בהן במסגרת תכניותיו.
בן-ציון סלמן: אני מוכן להתייחס לכל נושא, כולל נושא נבטים.
בן-ציון סלמן: בימים האחרונים הנחה ראש הממשלה את המשרד לקדם את שדה התעופה נבטים כשדה תעופה אזרחי.
בן-ציון סלמן: כמובן, יש בעיות עם חיל האוויר.
בן-ציון סלמן: צריכים לפתור את הבעיות עם חיל האוויר.
בן-ציון סלמן: הדברים לוקחים זמן, אבל קיימת מדיניות וכתוצאה מהמדיניות הזאת יש תכניות שנתיות ורב שנתיות.
עוזי לנדאו: מר סלמן, בשנה הבאה, למשל, כשאנחנו ניפגש, כמה רכבות יהיו בין באר שבע ובין תל אביב וכמה זמן תיקח הנסיעה.
עוזי לנדאו: דיברת על 62 דקות.
בן-ציון סלמן: אני מציע שמנכ"ל הרכבת יתן את התשובה.
עוזי לנדאו: למשל, כאשר ניפגש כאן בשנה הבאה, מה אז יהיה המצב של הקמת שדה תעופה אזורי בנבטים ועד כמה יהיה פעיל?
עוזי לנדאו: אלה הדברים שאני מבקש לדעת, לא ברמה של איפה הרחבתם כביש ואיפה לא הרחבתם כביש.
בן-ציון סלמן: אנחנו נתייחס לכל פרוייקט ופרוייקט.
יאיר חזן: אפשר להגיד משהו?
עוזי לנדאו: קודם כול נשמע את אנשי משרד התחבורה.
עוזי לנדאו: אולי אנשי רשות שדות התעופה יוכלו להשיב?
יאיר חזן: אני רוצה לכוון אותם לעניין מסויים.
עוזי לנדאו: אתה רוצה לכוון אותם לנושא מסויים?
עוזי לנדאו: אם זה במסגרת חצי דקה, בבקשה.
יאיר חזן: קודם כול אני חושב שכל הכבישים שציין כאן מנכ"ל משרד התחבורה הם מאוד חשובים והם שיפרו את התחבורה.
יאיר חזן: הכביש בין צומת גילת לאופקים, כביש באר שבע – אשקלון, מחלף אשדוד – אלה עבודות חשובות מאוד, אנחנו לא מזלזלים בהן.
יאיר חזן: אני חושב שאין פה ביקורת אישית עליך, אתה מכהן בתפקידך זמן קצר, אבל אין לזלזל בעניין הרכבת שאנחנו מדברים עליה, ומדובר לא רק על באר שבע, עם כל הכבוד.
יאיר חזן: הדו"ח הזה לא מתייחס לבאר שבע.
יאיר חזן: הוא מתייחס לערי הפיתוח בנגב, ואם תחבר את כולן, הן יותר גדולות מבאר שבע מבחינת מספר התושבים, ואי אפשר להתעלם מכל הערים האלה.
יאיר חזן: היום כשנוסעים מאופקים לתל אביב לא עוברים דרך באר שבע, נוסעים דרך אשקלון.
יאיר חזן: מאופקים, נתיבות, שדרות יוצאים לכיוון אשקלון, ורכבת שתצא מאופקים או מבאר שבע – בכיוון המערבי, ולא המזרחי – היא חשובה מאוד והיא יכולה לקצר את הדרך.
יאיר חזן: וישבנו אתך ועם השר, ולא צריך לחכות לעוד עשר שנים.
יאיר חזן: אני מבין שהתכניות הן לעוד עשר שנים או יותר מזה.
יאיר חזן: הבעיה היא שאין לכם מספיק תקציבים, ושוב, אנחנו באים בביקורת מול הממשלה, לא מול משרד.
יאיר חזן: מה זה 300 מיליון שקל, זה כסף?
עוזי לנדאו: זה כסף.
יאיר חזן: כשכביש קטן כזה של 4 קילומטר שיוצא מאופקים עולה 40 מיליון שקל, אני לא חושב- - -
קריאה: זה לשנה.
יאיר חזן: זה מה שיש וזה מה שהם עושים, אבל אנחנו לא עומדים מול משרד התחבורה, אנחנו עומדים מול הממשלה, ואם חסר כסף למשרד התחבורה, שמשרד האוצר יזרים לשם כסף.
יאיר חזן: צריך באופן דחוף רכבת לנגב ולציר המערבי שיחבר את כל ערי הפיתוח, כדי שאדם שירצה לראות הצגה בתל אביב יעלה על רכבת, יסע לראות הצגה בתל אביב ויחזור הביתה.
עוזי לנדאו: או שהייתי רוצה שאדם יעלה על רכבת ויראה הצגה בבאר שבע.
יאיר חזן: או שיזם שרוצה להקים מפעל – ולנו יש קשר עם יזמים – יעלה על הרכבת, יגיע למפעל שלו ויחזור הביתה אינני יודע לאן, ירגיש שזה נוח וקל ויהיה לו חשק לעשות את זה.
עוזי לנדאו: בבקשה, מר קוסטליץ.
בן-ציון סלמן: אני רק אעיר הערה אחת בנושא הרכבת.
בן-ציון סלמן: תקציב משרד התחבורה לנושא הרכבת גדל בשנת 2000 מ-300 מיליון שקל ל-550 מיליון שקל.
בן-ציון סלמן: בתכנית העבודה שאנחנו מעבדים כרגע אנחנו מגדילים את תקציב הרכבת לכ-900 מיליון שקל.
בן-ציון סלמן: אז אני אומר, מטפלים בעניין הזה, יש תכנית לרכבת ואפשר לפרוס אותה ולהראות אותה.
עוזי לנדאו: 900 מיליון שקל לאיזו שנה?
בן-ציון סלמן: 2001.
עוזי לנדאו: כלומר, בשנה הנוכחית זה 550 מיליון שקל, ובשנה שאחרי זה – 900 מיליון שקל.
עוזי לנדאו: זה שינוי גדול.
קריאה: זה חוץ מרכבות עירוניות.
עוזי לנדאו: מר קצב, אתה רוצה להעיר קודם לסדר?
ליאור קצב: למען ההגינות, בן-ציון סלמן, כמו שאמר יאיר חזן, מכהן תקופה קצרה כמנכ"ל משרד התחבורה, אבל בתפקידו הקודם כמנכ"ל מע"ץ אני חושב שהוא תרם תרומה אדירה לפיתוח מערכת הכבישים.
ליאור קצב: לפחות אנחנו בקרית מלאכי ובדרכים המובילות אליה נהנים מאוד מהעבודה שלו שהיא בת הרבה מאוד שנים באזור שלנו, ומלוא התשבחות על כך.
עוזי לנדאו: אני מבקש שזה יירשם בפרוטוקול.
עוזי לנדאו: מר סלמן אורח כבוד בדיון שלנו.
אבי קוסטליץ: אני רוצה להתייחס ממש בקצרה לשאלת היושב ראש מה הם היעדים ומה הם לוחות הזמנים מבחינתנו, רשות שדות התעופה, אבל לפני כן, ברשותכם, שתי הערות רקע.
אבי קוסטליץ: הערה ראשונה: תכנית אב לתעופה, שצריכה להביא את תפרוסת המנחתים ושדות התעופה בארץ, נמצאת באחריות משרד התחבורה, ושר התחבורה החל להוביל אותה כבר לפני מספר חודשים בצורה אינטנסיבית יותר, ובסמכות המועצה הארצית לתכנון שבאחריות משרד הפנים.
אבי קוסטליץ: הערה שניה: לא הייתי בתפקיד בשנת 1996, וחלק מהדברים שאמר כאן השר רמון אני אינני בקיא בהם, אבל אני יודע לומר שהמועצה הארצית אכן החליטה להקים ועדת היגוי ולבחור צוות מתכננים במסגרת תכנית תמ"א 15א, והוועדה תמליץ על אתר לשדה תעופה משלים לנתב"ג, ואני מדייק במילה "משלים", ולא שדה תעופה אזורי או איזה שהוא שדה תעופה ליעדים אחרים.
אבי קוסטליץ: מבחינת היעדים של רשות שדות התעופה באשר לדרום, הם מתחלקים לשלושה: היעד הראשון הוא כל מה שקשור לבדיקת התכנית לשדה תעופה משלים בדרום במסגרת תמ"א 15א.
אבי קוסטליץ: נבחרה כבר ועדת מתכננים, ישנה ועדת היגוי בראשות ראש מינהל התכנון של משרד הפנים.
אבי קוסטליץ: אנחנו חברים בוועדה, יצאנו למכרז ונבחרה ועדת מתכננים, ועל פי לוח הזמנים, בסביבות יולי – אוגוסט השנה, לאחר מיון וסינון ראשוני, יוצעו אתרים מסויימים כחלופות לשדה תעופה משלים.
אבי קוסטליץ: כמובן, תצטרך להיכנס כאן מדיניות ממשלה.
אבי קוסטליץ: סך כל התהליך אמור להסתיים במאי 2001, כאשר במאי 2001 צריכים להצביע על שדה או אתר שנבחר.
אבי קוסטליץ: לאחר שנסרקו ונבדקו בתסקירים, גם סביבתיים - תסקירי השפעה על הסביבה - וגם תסקירים אווירונאוטיים ותעופתיים, צריכה להיות מוצגת התכנית הזאת, ואני מקווה, אם ירצה השם, שאכן כולנו נעמוד בלוח הזמנים.
אבי קוסטליץ: שוב, רשות שדות התעופה היא חלק מתוך העניין.
אבי קוסטליץ: אשר לנבטים, שמענו מפי מנכ"ל משרד התחבורה על מדיניות ראש הממשלה והממשלה לנבטים, גם ביוזמה של רשות שדות התעופה.
אבי קוסטליץ: אם כי אנחנו לא כל כך אחראים לפיתוח שדות חדשים, שמנו לעצמנו כיעד לבחון את האפשרות של נבטים כעובדה, כלומר, שדה התעופה נבטים יהיה במתכונת השימוש או התפעול כמו שדה התעופה בעובדה.
אבי קוסטליץ: כידוע, שדה התעופה בעובדה הוא שדה צבאי שאנחנו חוכרים בו את התשתיות התעופתיות ובעונת השכר, בין אוקטובר למאי – וזו עיקר ההפעלה שלו – מגיעות לשם טיסות השכר, למרחב הדרומי, בעיקר לאילת.
אבי קוסטליץ: הכוונה שלנו לבחון באופן אמיתי ומהיר את הישימות של שימוש בתשתיות, כולל השקעות בתשתיות בשדה התעופה נבטים לצרכים האלה של טיסות שכר, בעיקר לאזור ים המלח ואזור באר שבע וסביבתה.
אבי קוסטליץ: כפי שכבר הוער כבר כאן קודם, הדבר קשור ומשולב בצורה מאוד הדוקה עם משרד הביטחון וחיל האוויר.
אבי קוסטליץ: בדיקה ראשונית שכבר עשינו – והגשנו אותה למועצת המנהלים ברשות שדות התעופה – הצביעה על מחירים ועל השקעות נדרשות.
אבי קוסטליץ: זה, כמובן, יהיה גירעוני, אבל לא כאן המקום לדבר על זה.
אבי קוסטליץ: ואני מניח שתוך חודשיים אנחנו נדע – אחרי בדיקות יסודיות עם חיל האוויר, עם משרד הביטחון – אם יש לעניין הזה ישימות ואפשר להתקדם בו.
אבי קוסטליץ: מבחינתנו, רשות שדות התעופה, אנחנו מוכנים ללכת להשקעה ולהתוות מהר מין שיטת תפעול או מין צורת תפעול בשדה הזה, אם זה ישים מהבחינות האחרות, ואת זה נבדוק – אני בודק את זה גם באופן אישי – לאורך הזמן.
אבי קוסטליץ: המישור השלישי הוא מנחת שדה תימן שאותו אנחנו מתכוונים לבדוק.
אבי קוסטליץ: ישנה ועדה בראשותי שתבחן, בהקשרים אחרים אמנם, של שדה התעופה הרצליה, העברת חלק מבתי הספר לטיסה, בתי הספר להדרכה, לשדה תימן, גם למקומות אחרים.
אבי קוסטליץ: לנגד עינינו עומדת בהחלט הנחיה של שר התחבורה מלפני - - -
עוזי לנדאו: שאלה כפולה.
עוזי לנדאו: פעם אחת, לידידים מהדרום.
עוזי לנדאו: כאשר מדובר על שדה נבטים, אני מעריך שזה במתכונת של שדה תעופה משלים לטיסות בין לאומיות מבחוץ.
עוזי לנדאו: חלק ניכר מן הצרכים שלכם היא טיסה פנים ארצית.
עוזי לנדאו: איפה מבחינת
עוזי לנדאו: כם השדה העיקרי לטיסה פנים ארצית?
עוזי לנדאו: אני מניח שזה לא נבטים.
אבי קוסטליץ: אם מותר לי, אתייחס לשאלה לפני שהם מתייחסים.
אבי קוסטליץ: שוב, אני מזכיר כדי שלא נברח מהפרובלמטיקה: שדה תימן קרוב לחצרים.
אבי קוסטליץ: בעיות המרחב האווירי, התנועה האווירית, התעבורה האווירית והממשק ההדוק מאוד עם חיל האוויר הם מאוד קרדינאליים.
אבי קוסטליץ: אם תתפתח האפשרות לישימות בשדה תימן, לפי מיטב הבנתי ושיפוטי, שדה תימן יהפוך לשדה הפנים-ארצי המרכזי באותו מקום.
אבי קוסטליץ: מובן שצריכות להיות בו השקעות של מסלול ודברים נוספים, מגבלות בנייה והתרחבות קרקעית לגובה בשולי השדה, אבל אלה בעיות בטיחותיות, לא ניכנס אליהן עכשיו.
בצלאל טביב: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס לשאלה שלך.
בצלאל טביב: שדה מרכזי אינו יכול להיות פתרון פנים-ארצי.
בצלאל טביב: שדה תימן יכול לתת פתרון לבאר שבע, אופקים, מרחבים, לסביבה הזאת.
בצלאל טביב: זה לא יתן פתרון למצפה רמון, למשל.
בצלאל טביב: צריכים להיות מספר מנחתים בישובים המרוחקים.
דרור דבש: בזמנו השר ישראל קיסר פרסם תכנית למנחתים - - -
אבי קוסטליץ: ברשותך, אדוני היושב ראש, יש כאן ערבוביה בין שדה תעופה למנחתים.
אבי קוסטליץ: מנחת הוא דבר נכון, הוא דבר שיכול לאפשר הגעה למטוסים קלים ולמטוסים בינוניים או קטנים, כמו המנחת בקרית שמונה.
אבי קוסטליץ: זה במסגרת תכנית כוללת של משרד התחבורה.
אבי קוסטליץ: זה לא שייך לרשות שדות התעופה.
בצלאל טביב: הערה נוספת.
בצלאל טביב: גם המנחתים שכבר הוקמו בעיירות מרוחקות לא פתרו את הבעיה.
בצלאל טביב: למשל, המנחת בערד נסגר.
בצלאל טביב: לצערי, המנחת בערד נסגר משום שאין שום התייחסות של משרד התחבורה וסיוע של משרד התחבורה להפעלת ענין המנחתים.
בצלאל טביב: צריך לקחת גם את זה בחשבון.
בצלאל טביב: אמנם מדינת ישראל השקיעה במנחת בערד אבל, לצערי הרב, הקו נסגר.
עוזי לנדאו: מנחתים יכולים להיות.
עוזי לנדאו: השאלה אם ינחתו בהם, והשאלה היא כאן כלכלית.
אבי קוסטליץ: אי אפשר ליצור אשכולות של מנחתים.
אבי קוסטליץ: בסופו של דבר הם מביאים לבזבוז נוראי.
עוזי לנדאו: מר קוסטליץ, אני מציע לא להיכנס לנושא הזה, כי פה נכנסים לסוגיות מקצועיות.
בצלאל טביב: הערה שניה לגבי נבטים.
בצלאל טביב: פה צריכה להיות החלטה של ממשלת ישראל להנחות, ולא לסמוך על צוות המתכננים.
בצלאל טביב: צוות המתכננים יבדוק את הכלכליות, ואם רוצים לפתח את הנגב, לא יהיה שדה תעופה בנבטים, בוודאי בעשור הקרוב.
עוזי לנדאו: מר דבש, רצית לומר משהו?
דרור דבש: מנחת במצפה רמון הוא אכן פרוייקט שיחולל שינוי בישוב בגלל המרחק, וכיום זה עומד רק על תקציבים.
דרור דבש: דו"ח מבקר המדינה מדבר על שינוי סדרי עדיפויות בתקציב.
דרור דבש: משרד התעשייה והמסחר דחף את הפרוייקט הזה, וכבר גמרו את התכנונים והכל.
דרור דבש: ועדה מחוזית, ועדה מקומית וצה"ל - הכל יישמנו.
דרור דבש: אני מבקש שמשרד התחבורה, בהתאם לדו"ח מבקר המדינה, יעשה שינוי סדרי עדיפויות וישיג את התקציב הזה, כי באמת לא דרוש הרבה כסף כדי לגמור את העניין.
בן-ציון סלמן: היה דיון אצל שר התעשייה והמסחר בעניין הזה.
יאיר חזן: בעניין של שדה התעופה הבין לאומי בנבטים אנחנו העלינו איזה רעיון ורציתי לדעת אם אתם שוקלים אותו בוועדה – במקום בנבטים, בחצרים.
עוזי לנדאו: זה יסבך עוד יותר.
אבי קוסטליץ: הנה הדוגמה איך הדברים - - -
בצלאל טביב: אם נתחיל להתווכח בינינו על המיקום, זו תהיה הזדמנות לדחות את זה לעשרים שנה.
יאיר חזן: חצרים זה בכל זאת מרכז הנגב.
יאיר חזן: רציתי לדעת אם הנושא הזה בשיקול.
אבי קוסטליץ: אני אענה לשאלתך יחד עם ההערה של ראש העיר ערד.
אבי קוסטליץ: התהליך של הבחירה על ידי צוות המתכננים הוא בן שני שלבים עיקריים.
אבי קוסטליץ: בשלב הראשון יש תהליך שבו ממפים את האפשרויות ושמים בסופו של התהליך – ואני אמרתי שהוא יהיה בסביבות יולי-אוגוסט – את האפשרויות של החלופות השונות.
אבי קוסטליץ: אני לא רוצה להתחייב.
יאיר חזן: אני שואל אם החלופה הזאת קיימת.
אבי קוסטליץ: כל החלופות תהיינה על השולחן.
אבי קוסטליץ: כמובן, היא חלופה יותר קשה בגלל סיבות אחרות.
אבי קוסטליץ: בשלב הזה חייבת להיות אמירה של מדיניות, והמדיניות היא מדיניות של ממשלה שתאמר איפה היא מעדיפה את השדה המשלים, אם בנבטים, אם באזור נבטים ואם במקום אחר.
אבי קוסטליץ: אחר כך השלב הבא יהיה בחינה של כל מיני היבטים נוספים שהם היבטים תעבורתיים, אוויריים, בטיחותיים, ותסקירי השפעה על הסביבה.
קריאה: בנבטים התשתית פשוט קיימת.
עוזי לנדאו: נשמע עכשיו את גב' בר-סימנטוב ממשרד החינוך.
יאיר חזן: אדוני היושב ראש, רצית לשמוע מה התכניות שלהם בנושא רכבות.
עוזי לנדאו: תודה על הערתך.
עוזי לנדאו: מר עזני, כמה רכבות תל אביב – באר שבע יש היום?
עוזי לנדאו: כמה זמן נמשכת הנסיעה?
עוזי לנדאו: כמה אנשים נוסעים בהן?
עוזי לנדאו: מה יהיה בשנה הבאה ומה יהיה בעוד ארבע שנים?
עמוס עזני: היום יש 8 רכבות לבאר שבע.
עמוס עזני: בעוד שבועיים יהיו 18.
עמוס עזני: בעוד ארבעה חודשים תיפתח התחנה החדשה במרכז באר שבע.
עמוס עזני: בעוד שנה נגיע ל-30 רכבות, כי אנחנו מחכים לציוד חדש שיגיע.
עמוס עזני: כבר היום אנחנו יכולים להפעיל, אבל אין לנו ציוד.
עמוס עזני: כפי שאתה בוודאי יודע, גם הקו לראש העין נפתח, אבל אין ציוד, ולכן הוא הופעל חלקית.
עמוס עזני: הציוד מגיע בפאזה אחרת, כי התקצוב לא היה בזמן.
עמוס עזני: בכלל לרכבת ישראל יש המון סימפטיה.
עמוס עזני: יש כל התכניות שבעולם בכל הקווים.
עמוס עזני: זה מוגבל כי אין תקציבים, משום שאנחנו לא בסדרי עדיפויות נכונים.
עמוס עזני: לאשדוד הגענו, אפשר להגיע לאשקלון.
עמוס עזני: יש תכנית – אמנם יותר רחוקה – להגיע גם לאופקים, אבל כשאין תקציב, זה כמו לדבר על דברים נחמדים.
עמוס עזני: צריך לבוא שינוי בסיסי.
עמוס עזני: כל שנה אנחנו מגישים תקציב על סך מיליארד שקל.
עמוס עזני: לפני שלוש שנים קיבלנו 100 מיליון שקל, ואנחנו מתחילים לעלות ל-500 מיליון שקל, ושמענו את מנכ"ל משרד התחבורה מדבר על 900 מיליון שקל.
עמוס עזני: אם נגיע לפחות למיליארד שקל בשנה במשך עשר שנים, לדעתי, כל הרשת תהיה וכולם ירגישו אותה.
עמוס עזני: ומאוד צדקת כשאמרת ששופטים את הרכבת בשעת שיא, ואם בשעת השיא היא מובילה 20% או 30%, זה המבחן.
עוזי לנדאו: בדו"ח המבקר מדובר על כך ש-8 הרכבות שנוסעות עד כה לא נוסעות בכלל בשעות העומס.
עמוס עזני: זה נכון.
עוזי לנדאו: איך זה?
עמוס עזני: מאותה סיבה.
עמוס עזני: אין לנו רכבות, והרי לוח הזמנים קיים, ואי אפשר לבוא ולקחת עכשיו מנתניה, מרחובות או מחיפה ולתת למקום אחר.
עמוס עזני: אנחנו מנסים לעשות כל מיני דברים בצי קיים.
עמוס עזני: הרכבת הראשונה שתגיע – תגיע ביוני 2001.
עוזי לנדאו: בעוד שלושה חודשים, כשתפתחו את התחנה ממרכז באר שבע לתל אביב, מה יהיה זמן הנסיעה?
עמוס עזני: כרגע אנחנו עובדים על שעה ושתי דקות.
עמוס עזני: אני מניח שיידרשו עוד ארבע דקות להגיע לתוך התחנה החדשה, כי מה שאני אומר מתייחס לתחנה הקיימת.
עמוס עזני: אז משך הזמן יהיה שעה וחמישה – שעה ושש דקות.
עוזי לנדאו: ובעוד חמש שנים אתם גם בונים על טכנולוגיה אחרת שתאפשר להוריד את זמן הנסיעה ל-45 דקות, ל-40 דקות?
עמוס עזני: כן.
עמוס עזני: כפי שזכור לכם, עשינוי ניסוי ברכבות ה-TILTING על הקו לפני ששוקם, וכבר אז הגענו ל-50 דקות.
עמוס עזני: לדעתי, היום, אחרי שהקו משוקם ובנוי, אפשר בקלות להגיע גם לזמן נסיעה של 40 דקות ואולי גם לפחות.
עוזי לנדאו: אז למה לא?
עמוס עזני: כי באר שבע בלבד לא תצדיק את רכישת הציוד הזה, משום שזה מעט ציוד.
עמוס עזני: אם ידובר על ירושלים ובאר שבע, אנחנו נקנה.
עוזי לנדאו: מר עזני, זו בדיוק הבעיה שגם עליה דיבר מבקר המדינה כשהוא דיבר על כך שאולי נאמץ קריטריונים אחרים.
קריאה: ציונות היא לא כלכלית.
עוזי לנדאו: רבותיי, זו טעות.
עוזי לנדאו: זה אפילו כלכלי.
עוזי לנדאו: כל הנקודה היא שאי אפשר לכמת מבחינה כלכלית מה היא תוספת 20 דקות, משום שאינך יכול להעריך באמצעים כמותיים איזה דחף זה יתן לפיתוח האזור כולו, וההפרש בין נסיעה של 62 דקות לבין נסיעה של 40 דקול הוא הבדל גדול.
עוזי לנדאו: זה לא הבדל קטן.
יאיר חזן: יש כלכלת מיקרו ויש כלכלת מקרו.
עוזי לנדאו: אני זוכר את השנים שבהן אנשי אגף התקציבים באוצר התנגדו בחמת זעם לנתיבי איילון, אמרו שהדבר הזה הוא לא כלכלי, בשיקולי עלות-תועלת עשו את הפרוייקט הזה אחד הפרוייקטים הבלתי כדאיים במדינת ישראל, וסופו של דבר שבשל עקשנות של משרדי התחבורה באותן שנים הפרוייקט עבר, ואנשי משרד האוצר הפכו לחסידים גדולים של הפרוייקט, ומן התנופה עשו טעות, הפכו לחסידים גדולים של כביש חוצה ישראל.
עוזי לנדאו: כל דבר בזמנו.
עוזי לנדאו: חוצה ישראל היום – לא, נתיבי איילון – כן, רכבת – בוודאי.
עוזי לנדאו: אינ מצטער שבקטע הזה יש לי ויכוח עם מר סלמן.
עמוס עזני: אדוני היושב ראש, אני רק רוצה להעיר הערה אחת, שהיום לרכבת ישראל יש 12,000 מושבים, ובעוד שנה ורבע, כשנסיים את התהליך, יהיו לה עוד 6,000 מושבים.
עמוס עזני: זאת אומרת, זה די מרשים.
עמוס עזני: זו הזמנה שכבר בוצעה.
עוזי לנדאו: חשוב רק לדעת אם המושבים יהיו מלאים או ריקים.
עמוס עזני: כבר היום הם מלאים, ולדעתי, הם יהיו עוד יותר מלאים.
עוזי לנדאו: תביא בחשבון שהשדולה שהולכת ונבנית בכנסת אמנם רובה "ירוקה", אבל יש מאחוריה גם גישה תחבורתית, כלכלית וחברתית ברורה האומרת שהיום צריך לקדם חזק את הרכבת.
עמוס עזני: גם המספרים של הנוסעים, אדוני.
עוזי לנדאו: ואחד מצווארי הבקבוק גם בתחום של הרכבות הוא כוח אדם מקצועי שיודע מה זה רכבות נוסעים.
עוזי לנדאו: עד היום רכבת ישראלית התמחתה בעיקר ברכבות משא.
עוזי לנדאו: נוסעים זה עולם אחר לגמרי.
עוזי לנדאו: היו תקופות שממשלות ישראל היו שולחות אנשים לחוץ לארץ להתמחות בנושא הזה, ללמוד, כי הנושא הזה לא ידוע במידה מספקת בארץ.
עוזי לנדאו: נא הסתכלו גם על הנושא הזה.
עמוס עזני: אני לא רואה בעיה בעניין הזה.
עמוס עזני: אני גם חשב שהעליות העצומות במספרי הנוסעים – ב-40% לשנה – מדברות בעד עצמן.
עמוס עזני: לדעתי, השנה יהיו 12.5 - - -
עוזי לנדאו: מר חזן, שמעת את ההבטחות.
עוזי לנדאו: בשנה הבאה יהיו 30 רכבות ביום מבאר שבע.
עמוס עזני: אנחנו מדברים על באר שבע, לא על אופקים.
יאיר חזן: אבל מאופקים צריכים לנסוע 20 דקות לבאר שבע, להחנות שם את הרכב ולהמשיך ברכבת.
יאיר חזן: אין לי בעיה עם באר שבע, אבל אני מדבר על הציר המערבי.
עוזי לנדאו: מר חזן, הנקודה היא שרכבת לבאר שבע תועל לכם מאוד.
יאיר חזן: בתכניות הקיימות, בתקציבים הקיימים, אני יכול לדעת מתי תגיעו אלינו?
עמוס עזני: לדעתי, אנחנו בכלל לא מתכננים להגיע.
עמוס עזני: עם התקציבים הקיימים – בעוד חמישים שנה.
עוזי לנדאו: מר עזני, אל תתחייב לא להגיע לאופקים, ואני גם מציע למר חזן לא לכעוס לפי שעה, משום שגם רכבת שהנסיעה בה לבאר שבע אורכת 40 דקות או אפילו שעה עשויה לתת דחף לפיתוח באר שבע, ואופקים היא עיר עם זיקה לבאר שבע.
עוזי לנדאו: לכן פיתוחה של באר שבע הוא פיתוחה של אופקים.
יאיר חזן: אין לי שום בעיה עם באר שבע.
מוטי אביסרור: מאחר שיש מסילה מתוכננת לאזור התעשייה בירוחם והתכנית הזו הסתיימה, השאלה היא לאיזו שנה תקצבו - - -
עמוס עזני: התשובה היא שלא תקצבו, כי היא לא כלכלית.
מוטי אביסרור: היא בהחלט כלכלית לאזור התעשייה.
עמוס עזני: מנגד, תקצבו לשני מפעלים 165 מיליון שקל.
עמוס עזני: את זה תגידו.
יאיר חזן: את זה אני אמרתי מקודם.
יאיר חזן: לא הבנתי למה לרמת חובב מתקצבים 160 מיליון שקל.
יאיר חזן: את זה עוד לא הבנתי.
עוזי לנדאו: אין לי מושג כרגע ואני מציע להשאיר את זה לדיון הבא.
יאיר חזן: כשרוצים, מתקצבים.
יאיר חזן: תקצבו 160 מיליון שקל לשני מפעלים.
יאיר חזן: אני יכול לקבל הסבר על זה?
עוזי לנדאו: לא נצליח להיכנס היום לפרטים הטכניים.
יאיר חזן: אבל תקצבו 160 מיליון שקל לרמת חובב, כשלא גרים שם אנשים בכלל.
יאיר חזן: אני לא יודע איך.
עוזי לנדאו: אני ממש אינני יודע, אבל לא נוכל להיכנס לזה.
בן-ציון סלמן: נכון, לרמת חובב - - -
עוזי לנדאו: סליחה, מר סלמן, לא נוכל להיכנס לוויכוח הזה.
עוזי לנדאו: היום הדיון היה דיון לרוחב שנגע לכל המשרדים.
עוזי לנדאו: מר חזן, כשנדון ברכבת בנפרד ובמשרד התחבורה בנפרד, יהיה טעם להתייחס לנקודה שהעלית.
עוזי לנדאו: איך אמר השר רמון?
עוזי לנדאו: כשניכנס לדיון לאורך במשרד התחבורה, נצטרך גם לקבל תשובות על השאלות האלה.
עוזי לנדאו: אנשי משרד התחבורה, מי האיש שלכם שנוכל לפנות אליו כשיהיו לנו שאלות לגבי הפרוייקטים בתחבורה בדרום?
בן-ציון סלמן: המנכ"ל.
בן-ציון סלמן: הוא חייב להיות בקיא בכל הפרוייקטים.
עוזי לנדאו: הגב' בר-סימנטוב ממשרד החינוך והתרבות, בבקשה.
עוזי לנדאו: אנחנו מבקשים לשמוע בתמצית מה הם היעדים של משרד החינוך להשגה בשנה הקרובה.
רונית בר-סימנטוב: במשרד הוכר עניין תמריצים למורים.
רונית בר-סימנטוב: על פי הדו"ח, תמריצים למורים נועדו להיטיב עם מערכת החינוך, לשפר איכות ולהביא מורים טובים יותר למערכת בישובים שאותם רוצים להעדיף, אלא שהתמריצים למורים נקבעו על פי החלטת ממשלה ביחס לעדיפות לאומית.
רונית בר-סימנטוב: ישובי עדיפות לאומית נקבעו על ידי החלטת ממשלה והם משתנים כל פעם על פי החלטות ממשלה והתמריצים יכולים להינתן אך ורק לישובים הנכללים במסגרת עדיפות לאומית.
רונית בר-סימנטוב: לכן משרד החינוך מוגבל ביכולתו לתת את המענה לגבי הטבת איכות ההוראה בדרך הזו.
עוזי לנדאו: ברשותך, גב' בר-סימנטוב, אני מבקש לא להיכנס לפרטים אלא לומר בכותרות מה הם הנושאים המרכזיים שבהם אתם תתרכזו בשנה הקרובה ומה יהיה בעוד שנה שאין לנו היום.
רונית בר-סימנטוב: עם זאת משרד החינוך פועל באמצעות חוזים אישיים למורים, ואת התחום הזה בכוונתו להרחיב, כלומר, לאפשר למורים להגיע לישובים אחרים ולקבל משכורות מיוחדות, כאשר הכוונה היא לרענן על ידי כך את מערכת החינוך המקומית, נוסף להמלצה למורים לפרוש פרישה מוקדמת מן המערכת, וכך התחלופה הזו של מורים, לדעתנו, תוכל לתרום לשיפור איכות ההוראה.
רונית בר-סימנטוב: זה בנוגע לנושא התמריצים.
רונית בר-סימנטוב: הנושא השני שעלה בדו"ח מתייחס לפרוייקט 30 הישובים שעיקרו הוא: גוף חיצוני נכנס לישוב, לומד להכיר את צרכיו, מזהה מנוף כלשהו או בעיה כלשהי, מטפל בהם ועובד יחד עם הישוב כדי שבסופו של דבר הישוב יוביל בכוחות עצמו את מערכת החינוך שבו בצורה טובה יותר.
רונית בר-סימנטוב: הלקחים שהדו"ח מתייחס אליהם הם שיש ריבוי של פרוייקטים במערכת החינוך, וריבוי הפרוייקטים במערכת החינוך מכביד מאוד על הישובים.
רונית בר-סימנטוב: לאור זאת משרד החינוך מעוניין לשנות את הדרך, ובמסגרת של הטיפול הנקודתי, שהוזכר כבר הבוקר, כוונת המשרד שהרשות המקומית היא זו שתהיה האחראית לפעולה, משום שהיא זו שמכירה טוב ביותר את צרכיה והיא תקבע את סדר העדיפויות, ועל כן יש לצפות שהיא תחליט, ולא יכפו עליה תכניות שהמשרד דווקא מעוניין בהן.