GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: עדיין אין קונה.
זבולון אורלב: זאת הזדמנות לאחל לך הצלחה כיושב ראש ועדת הפנים.
משה גפני: אני בא להצביע בשבילך.
יגאל עמדי: בשנת 2005, סוף שנת 2004, מינה ראש העיר ועדה ציבורית לקביעת קריטריונים להקצאות למוסדות תרבות.
יגאל עמדי: בראש הוועדה עמד פרופסור אהרון צוקרמן, נשיא בצלאל.
יגאל עמדי: הוועדה סיימה את עבודתה, הגישה המלצותיה.
יגאל עמדי: ההמלצות אושרו במועצת העיר, היום מחלקים את ההקצבות של עיריית ירושלים על פי קריטריונים שברורים.
יגאל עמדי: שאחד מתנאי הסף הראשונים שלהם, זה אישור והכרה של משרד התרבות במוסד כגוף תרבותי.
יוסי טל-גן: אתה מוכן להוסיף שם, שעיריית ירושלים הקימה ועדה ציבורית להחליט מי מוסדות העוגן בירושלים, אחד מחמשת המוסדות, זו התזמורת הסימפונית ירושלים.
מיכה ינון: היה בשיתוף איתנו.
יגאל עמדי: אסיים ברוח אופטימית.
יגאל עמדי: מכיוון שאני מאמין שהדיון הזה בסופו של דבר יוביל גם לדרכי פתרון.
יגאל עמדי: לשמחתי הרבה, ביוזמתי, העבירה הכנסת חוק להקמת רשות תרבות תיירות וקשרי חוץ לעיר ירושלים.
יגאל עמדי: אני מאוד מקווה שבמהלך החודש הקרוב, ייעשו איזשהם צעדים משמעותיים להקמת הרשות הזאת.
יגאל עמדי: יש לנו פה הזדמנות לפתור בעיה נוספת של מוסד תרבות חשוב בירושלים, באמצעות הרשות החדשה הזאת.
יגאל עמדי: אני בטוח שיהיה נכון באמצעות הראשות החדשה הזאת, לעגן משאבים שקשורים בתחומי התרבות, התיירות וקשרי החוץ בעיר ירושלים.
יגאל עמדי: ובין היתר, אולי אותה ועדה תוכל גם למצוא את הפתרון לתזמורת הזאת באמצעות הרשות.
יגאל עמדי: תודה רבה.
זבולון אורלב: אני חשבתי שהנגנים יודעים לנגן, לא ידעתי שהם יודעים גם לדבר, והם רוצים לדבר.
זבולון אורלב: הואיל והזמן מאוד לחוץ, אני מכבד אתכם אבל בתמציתיות.
זבולון אורלב: אם כי, אתם מבינים שזו החלטה מתבשלת, שתהיה לה עוד תוספת אחרת.
זבולון אורלב: אני כבר אומר לחברים, ותחשבו על זה, כי אני רוצה לקבל החלטות בהסכמה.
זבולון אורלב: הועדה שלנו גם תפנה לועדת הכספים של הכנסת, שהיא הגוף המאשרת את התקציב, שבבוא הזמן הועדה תדון ותאשר את תקציב 2007 של רשות השידור, תקפיד לראות שיש תקציב ראוי למילוי ההסכם.
גרשון דמבינסקי: התמונה מנקודת מבט של הנגנים עם הרבה מאוד סימני שאלה.
גרשון דמבינסקי: התזמורת הגיעה לקריסה, ואנחנו לא יודעים למה, כי תפקידנו כנגנים היה לנגן.
גרשון דמבינסקי: אף אחד לא יודע מי אחראי לקריסת התזמורת, ומה קרה מלפני ארבע שנים.
גרשון דמבינסקי: אז התזמורת היתה בגרעון של 17 מיליון, מבחינתנו כפי שאנחנו רואים, אנחנו לא רואים שעשו אז בדיקות כמו שעושים לנו היום, כשהגרעון שלנו קטן ב-4 מליון שקלים.
גרשון דמבינסקי: זה מעלה אצלנו תמיהות.
גרשון דמבינסקי: דבר שני, אנחנו בעצם כארבע שנים משלמים מכספנו הפרטי סכומים בהיקפים של משכנתא, כדי לקיים את תזמורת ירושלים.
גרשון דמבינסקי: רשות השידור עם החשבים, עושים דיונים מאחורי גבינו, כאילו שכל התרומה שלנו, שבעצם אנחנו שיקמנו את התזמורת מכספנו הפרטי, דרך פיטורים של נגנים שהיו.
גרשון דמבינסקי: הלכנו על התייעלות, הגמשנו את העבודה בצורה בלתי רגילה, והיום כל הדברים נחתכים, כאילו שאנחנו בגלל לא עבדנו, כאילו שלא עשינו.
גרשון דמבינסקי: ובעצם את ההתחייבויות ל-2006, אנחנו לא רואים שאנחנו יכולים לקיים.
גרשון דמבינסקי: הנגנים הלכו לתוך ההסדר הזה, מתוך בטחון שרשות השידור אכן תעמוד בהסדר.
גרשון דמבינסקי: לא ייתכן שאנחנו עושים הסדר כזה, אנחנו עומדים בו, משלמים כסף פרטי, ובסופו של דבר אומרים לנו, יכול להיות אפילו אנשים ששילמו כדי שהתזמורת תקויים, יפוטרו באיזשהו שלב בעתיד, מתקיימים דיונים כאלה מעבר לגבינו, זה ממש לא ייתכן.
נועם בוכמן: ההורים שלי מוסיקאים.
נועם בוכמן: אבא שלי ניגן חליל, ואמא ניגנה נבל.
נועם בוכמן: הם היו הורים מעורים מאוד בין שנות השישים, לאמצע שנות השמונים בחיי המוסיקה בארץ.
נועם בוכמן: חלק נכבד מתקופת פעילותם, ניגנו באופרה הישראלית, של אלנבי אחד, היכן שהיתה הכנסת הראשונה.
נועם בוכמן: בתור ילד, כאשר הסבתא שלי לא יכולה היתה לשמור עליי, או כאשר רציתי להיות עם ההורים, הייתי הולך לשמוע אופרה.
נועם בוכמן: החל מגיל שבע עד גיל 13.
נועם בוכמן: שמעתי עשרות אופרות.
נועם בוכמן: אני זוכר את האולם קטן, בסביבות גודל של מוזיאון תל אביב פלוס, אבל מלא, תמיד היה מלא.
נועם בוכמן: אני זוכר כי הרבה פעמים לא היה לי מקום לשבת, אז או שהסדרנים היו נותנים לי כסא, או שהייתי עומד ומחכה שייגמרו.
נועם בוכמן: נתנו למוסד הזה מכל מיני סיבות לקרוס, אז הייתי מעורב, קראתי גם עיתונים, ודיברו על הקמת אופרה ישראלית אחרת.
נועם בוכמן: הקימו, אבל לקח עשרות שנים שהיה חלל תרבותי בנושא של אופרה.
נועם בוכמן: 20 או 30 עד שהקימו אותה.
נועם בוכמן: מה שאני מתכוון להגיד, שלסגור מוסד תרבותי, זה אולי עניין קל, פיצויים, הפגנות.
נועם בוכמן: אבל לבנות משהו חדש, במציאות של מדינת ישראל, אי אפשר לדעת לאן זה יוביל.
זבולון אורלב: עו"ד יונגר, תבהיר בדיוק מה תפקידך.
זבולון אורלב: אתה מפרק, מפרק מפעיל?
זבולון אורלב: מפרק משקם?
יצחק יונגר: נוכח גרעונות מאוד גדולים לפני כשלוש וחצי שנים, מוניתי כדי לנסות ולשקם את התזמורת.
יצחק יונגר: היום התזמורת עברה תהליך ארוך מאוד, הרבה בזכות הנגנים.
יצחק יונגר: אני מפרק מפעיל, הסמכויות מבחינת בית המשפט שקיבלתי, זה בעצם להפעיל את התזמורת, ולנסות להגיע למצב שבעצם התזמורת תשוקם, ותוכל להגיע למצב.
יצחק יונגר: מבחינת העבודה והתוצאה בפועל, התזמורת הצליחה לרדת מגרעון של כ-15 מליון שקל, לגרעון של כ-4 מליון שקלים.
יצחק יונגר: אם הגופים ימשיכו לתמוך, תוך שנה עד שנתיים, התזמורת תחזיר הישג שהוא די חסר תקדים ביחס למוסדות תרבות בארץ.
אלי יפה: אם התזמורת תזכה לתמיכה, כמו שהיא זוכה ממך, היא תהיה ראוייה להיות אחת התזמורות הטובות בעולם.
אלי יפה: אני אומר זאת בכל האחריות.
זבולון אורלב: אני מציע לסכם כך את הישיבה.
זבולון אורלב: הועדה רשמה לפניה את חוות הדעת של טובי המומחים, באשר למעמדה המקצועי, החשוב, של התזמורת הסימפונית ירושלים, המהווה כיום את התזמורת השנייה בחשיבותה, מבין התזמורות במדינת ישראל.
זבולון אורלב: ורואה חשיבות רבה בהבטחת המשך קיומה, התזמורת הסימפונית רשות השידור ירושלים.
זבולון אורלב: נוכח הדיווח של מנכ"ל רשות השידור, על הקשיים התקציביים, דורשת הוועדה כי עניין המשך קיום ההסכם יובא לדיון והחלטת הממשלה, כיוון שהממשלה היא שהחליטה --
מיכה ינון: רק אם יהיה שינוי.
זבולון אורלב: --נוכח הקשיים התקציביים, במידה ורשות השידור מעוניינת לשנות, או לא לקיים, או להפר, את ההסכם להמשיך ולקיים, עליה להביא את הנושא, חובתה להביא את הנושא לדיון להחלטת ממשלה, זאת כיוון שהממשלה בהחלטתה מס' 123 מיום כ"ב בתמוז תש"נ, 15 ביולי 1990, החליטה על ההסדר שהיה קיים מאז.
זבולון אורלב: עד להחלטת ממשלה אם תהיה כזאת, מתבקשת רשות השידור שלא לשנות, נדרשת רשות השידור לא לעשות שום שינוי.
מיכה ינון: אלא בהסכמת הצדדים.
זבולון אורלב: שינוי חד-צדדי.
זבולון אורלב: הועדה רשמה לפניה את דיווח חשב משרד המדע תרבות והספורט, לפיו התקציב של 2006 הועבר במלואו לתזמורת.
זבולון אורלב: הוועדה פונה לוועדת הכספים, כדי לשים לב שבתקציב רשות השידור לשנת 2007 שיובא לדיון ואישור בועדת הכספים, יובטח התקציב הדרוש, להמשך קיום ההסכם, אלא אם תתקבל החלטת ממשלה אחרת.
זבולון אורלב: הגופים, כל המשתתפים, עיריית ירושלים, רשות השידור, משרד המדע והתרבות, המפרק המפעיל, הנהלת התזמורת, הנגנים, נציגת הכונס נכסים ציפי דרמר.
זבולון אורלב: כולם נתנו הסכמתם להחלטה זאת.
זבולון אורלב: אם וכאשר התברר, שאחת מהחלטות הוועדה אינן מתקיימות, תכונס ועדת הביקורת מחדש, כדי לפעול על פי סעיף 21, ולבקש את חוות דעת מבקר המדינה.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בעניין בדיקת התנהלות המדינה וקידום רכישת הגז הפלסטיני של חבר הכנסת גלעד ארדן, כשבסיומה של הישיבה תעמוד הצבעה האם להשתמש בסעיף 21 לחוק מבקר המדינה או לבקש ממבקר המדינה חוות דעת בפרשה.
זבולון אורלב: הנושא עולה לסדר היום בעקבות בקשתו של חבר הכנסת גלעד ארדן מנשיאות הכנסת להכיר בנושא לצורך דיון מהיר, יש פרוצדורה של דיון מהיר שבה אין שיקול דעת לוועדה אם לקיים או לא לקיים דיון.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני לא יודע מה אני עושה פה, רק מכבוד ליושב ראש הוועדה אני נמצא פה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כל הדיון הזה מצחיק אותי.
זבולון אורלב: בבקשה, חבר הכנסת גלעד ארדן.
גלעד ארדן: טוב, חבל לי שהדיון מצחיק את שר התשתיות,
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: היה טעם שתבוא אלי, ואם אתה רוצה לעשות פוליטיקה מגז אין לי בעיה, אני בזה אלוף, תאמין לי, אני אציע לך כחבר כנסת צעיר ומוכשר היה טעם שתבקש פגישה עם שר התשתיות, להגיד לו אדוני, אני רוצה לדעת מה קרה פה ואיך קרה פה, ואז היית מופתע ששר התשתיות היה אומר לך עד היום הזה, הנה, זה רשום הכל פה, מעולם לא פגשנו מישהו נציג,
זבולון אורלב: אדוני השר.
גלעד ארדן: אני קודם כל אקדים ואומר שאין לי שום טענה או טרוניה לשר התשתיות, שבאופן אישי אני חושב שמבצע את תפקידו בצורה מקצועית ובצורה טובה ביותר.
גלעד ארדן: אני מוכן להודיע את זה גם למועמד של ראש הממשלה לנשיא המדינה.
גלעד ארדן: אני מוכן להודיע את זה לכל אחד ואחד.
גלעד ארדן: לפחות לגבי חוקים שאני מבקש להציע אני עובד בתאום מלא עם משרד התשתיות.
גלעד ארדן: אבל אני חושב שיש דברים שקרו עוד טרם כניסתו של שר התשתיות הנוכחי, ואם מדינת ישראל היתה מתנהלת כמו מדינה נורמלית, והדברים היו שקופים לעין כל, והציבור היה מקבל את התשובות שאני חושב שמגיעות לו, כשמדובר בעסקה כל כך גדולה וכל כך חשובה, גם בהיקף הכספי שלה וגם לגבי עתיד משק האנרגיה הישראלי, אז בכלל לא היינו צריכים להגיע, וזו הפעם השנייה כבר, לוועדה לביקורת המדינה, כשהפעם הראשונה לא היתה ביוזמתי והיתה נדמה לי בשנת 2000 או 2001.
גלעד ארדן: כאשר ראש הממשלה עוד היה אהוד ברק.
גלעד ארדן: קודם כל מדובר באמת בעסקה שההיקף שלה מוערך בכעשרה מיליארד שקלים, צריך להבין, זה משהו בסדר גודל של בניית גדר ההפרדה או תכנית ההתנתקות.
גלעד ארדן: וקשה לומר שהציבור, או בכלל המידע שידוע על העסקה הזו, עם השיקולים שמנחים את הממשלה בקידום העסקה, הם ברורים או שקופים או שאפשר להבין אותם לגמרי לעומק, ויותר, כמו שראש הממשלה אוהב לומר, רב הנסתר על הנגלה.
גלעד ארדן: ואני חושב שלפי המדיניות של מבקר המדינה, שלנסות ולטפל בנושאים און-ליין, ולא רק לאחר שכבר קרו דברים בלתי הפיכים לבוא ולהצטער מדוע הם קרו, כדאי שננסה לשפוך קצת יותר אור, ולכן אני ביקשתי את בדיקת מבקר המדינה לפחות לגבי מספר נקודות שאני מבקש לשתף את הוועדה.
גלעד ארדן: ממש בקליפת אגוז, עסקת הגז הטבעי, שבעצם מדינת ישראל כבר עוסקת בה שנים רבות, ואני בטוח שהשר ירחיב ביתרונות של הגז הטבעי, היה מכרז הרי בעבר, במכרז הזה נבחרו שני ספקים, וחברת "בריטיש גז" בעצם הציעה את המחיר הגבוה ביותר.
גלעד ארדן: הספקים שנבחרו, היה ספק המצרי, בעזרת חברת EMG, והיה את הספק הישראלי, חברת "ים טטיס", ושוב אני חוזר, חברת "בריטיש גז" הציעה את המחיר הגבוה ביותר.
גלעד ארדן: בזמנו שר התשתיות יוסף פריצקי החליט שצריך ספק גז שלישי, יכול להיות שיש צידוק לטענה הזו, כי אנחנו לא יודעים מה יקרה אחרי שהמאגרים האלה ייגמרו.
גלעד ארדן: הוא גם לא היה בטוח דרך אגב שהמצרים יעמדו בהצעה ואכן יזרימו גז טבעי לישראל, והוא ניהל משא ומתן בשם המדינה כדי לרכוש מבריטיש גז גז עבור חברת החשמל.
גלעד ארדן: אני בזמנו העליתי טענות שהגיעו אלי מאנשים שקרובים למערכת הבטחון, ואני מזכיר שבאותם ימים מי ששלט ברשות הפלשתינית היה פתח ויאסר ערפאת, והטענה היתה שכיוון שהרשות הפלשתינית שותפה, בהיקף שלא ברור לאף אחד מאיתנו האם מדובר בעשרה אחוז או שלושים אחוזים ברגע שתתבצע העסקה, לא ניתן יהיה לעקוב אחר הכספים המועברים ולדעת שהכסף הזה לא ישמש לטרור.
גלעד ארדן: כי אם הרי, ואני פה עובר מהר לימינו אנו, הרי אם אכן כן אפשר לעקוב אחרי הכספים האלו, אז מדינת ישראל בכלל לא צריכה לעמוד על כך שיהיה חרם כספי, או לעצור איזו שהיא הזרמת כספים לרשות.
גלעד ארדן: היא פשוט, באותה שיטה שיש לה לעקוב אחרי כספים בעסקאות גז היא תעשה, גם כשהיא מעבירה כספים אחרים ובאותה שיטה סודית שאף אחד לא מוכן להתייחס היא תוודא שהכסף שמועבר לרשות הפלשתינית כתוצאה מעסקת גז או מכל דבר אחר לא משמש את הטרור.
גלעד ארדן: לדעתי, עד שלא מוכיחים שאפשר באמת לוודא שהכסף הזה לא ישמש את ארגוני הטרור לירות קסאמים או טילים חדשים על אשקלון, על שדרות ועל ערים אחרות, זה פשוט טירוף להעביר עוד כספים בסדר גודל כל כך גדול לחברות שהן שותפות של הרשות הפלשתינית בצורה כזו או בצורה אחרת.
גלעד ארדן: נקודה שנייה היא הפעולה או ההחלטה עצמה של ראש הממשלה דאז, אהוד ברק, למסור בעצם באופן חד צדדי את שדה הגז לידי הרשות הפלשתינית.
גלעד ארדן: בעצם למה הדבר דומה, הדבר דומה לכך שאריק שרון היה קם בוקר אחד ואומר אני החלטתי למסור חד צדדית, כמו שהוא אכן עשה, את גוש קטיף ורצועת עזה לפלשתינים, אבל בשונה מאריק שרון אני לא מביא את זה לדיון, אני לא מבקש על זה חוות דעת, אני לא מביא את זה להצבעה בממשלה, אני לא מביא את זה להצבעה בכנסת, שום דבר.
גלעד ארדן: אהוד ברק פשוט החליט שהוא נותן את שדה הגז הזה לידי הפלשתינים.
גלעד ארדן: לפי המסמך שביקשה הוועדה, ואני כרגע רואה אותו לראשונה, אני מקווה שלא פספסתי פה משהו, לא נתבקשה על ידי ראש הממשלה דאז אהוד ברק לא התייחסות של משרד החוץ, לא התייחסות של משרד המשפטים, לא התייחסות של פרקליטות המדינה ולא התייחסות של הפרקליטות הצבאית הראשית.
גלעד ארדן: כנראה שלאהוד ברק היו משפטנים טובים יותר במשפחתו, גיסו או אחרים, שידעו לתת לו חוות דעת טובות יותר מאשר שרות המדינה יודע לתת, ומר אהוד ברק החליט שהוא נותן את השטח הזה, על כל ההשלכות שלו, לידי הפלסטינים, בלי להתייעץ עם אף אחד מהגורמים המשפטיים של מדינת ישראל.
גלעד ארדן: עכשיו אני רוצה להזכיר לוועדה שראש הממשלה שרון החליט לא לקנות גז מ"בריטיש גז" בגלל החשש שהכסף יגיע לגורמי טרור, ואני שוב חוזר על טענתי, זה היה לפני שהחמס עלה לשלטון.
גלעד ארדן: עכשיו, לאחר שראש הממשלה הנוכחי אהוד אולמרט זכה בבחירות האחרונות ניתנה הוראה לגורמים המקצועיים, ואני גם פה אומר, אין לי שום טענה לגורמים המקצועיים, לא למנכ"ל משרד התשתיות לא למנכ"ל משרד האוצר לשעבר, הם פקידים בכירים, הם מקבלים הנחייה מהדרג המדיני והם צריכים לבצע את ההנחיה הזו.
גלעד ארדן: אבל השאלה שלי, שלדעתי חייבת לקבל תשובה היא מה גרם לשוני בין ההחלטה של ראש הממשלה שרון, שהיום יש גורמים, ויכול להיות שר התשתיות יגיד כאן היום שראש הממשלה שרון שינה את ההחלטה שלו.
גלעד ארדן: אבל מעולם זה לא ניתן לכך פומבי.
גלעד ארדן: מה שהציבור יודע, ויש לי מכתבים על כך ממשרד ראש הממשלה בימי שרון, שראש הממשלה שרון החליט לא לרכוש גז מ"בריטיש גז", וראש הממשלה הנוכחי אולמרט שינה את ההחלטה הזו.
גלעד ארדן: וחייבת להינתן תשובה מה השיקולים שעמדו מאחורי שינוי ההנחיה הזאת.
גלעד ארדן: למה, כי הרי קודם כל בזמנו של ראש הממשלה אולמרט החמס עלה לשלטון.
גלעד ארדן: וממשלת ישראל החליטה על מדיניות שהיא רוצה אמברגו כלכלי על הרשות הפלשתינית.
גלעד ארדן: נשלחים שליחים לכל העולם להסביר כמה זה חשוב להעביר מסר לציבור הפלשתיני שכל עוד החמס בשלטון לא יזרום לשם כסף, הפלשתינים יסבלו מהשלטון של החמס.
גלעד ארדן: אנחנו הרי רוצים להחליף את החמס בגורמים מתונים, שרוצים משא ומתן.
גלעד ארדן: האם מישהו היום בשירות המדינה בחן את ההשלכות של עסקה בהיקף כל כך גדול, שאמורה להכניס לרשות הפלשתינית כל שנה כסף.
גלעד ארדן: האם מישהו נתן את דעתו לעניין הזה.
גלעד ארדן: נקודה שנייה, כאשר אנחנו מדברים על העתיד של משק האנרגיה בישראל, הרי גם המאגר של הפלשתינים, של "בריטיש גז", נניח שאנחנו נבצע את העסקה, יום יבוא והמאגר הזה ייגמר גם הוא.
גלעד ארדן: אז קודם כל, וזה יגידו גם נציגים של המתחרים, ואני לא בא לייצג פה את המתחרים, ויטענו כל מיני טענות, וגם זה טענות שראוי שמבקר המדינה יתייחס אליהן, שהמדינה בעצם נוקטת בניהול המשא ומתן עם בריטיש גז בכל מיני אמצעים כלכליים שלא רק שהיא לא נוהגת לעשות, שלא בטוח גם שהם מותרים.
גלעד ארדן: כמו, ושוב, כדאי שיינתנו, אני לא רוצה לקבוע חד צדדית שזה קורה, אבל כדאי שתהיה שקיפות.
גלעד ארדן: האם מוצעת ערבות מדינה לטובת "בריטיש גז" במשא ומתן הזה, מה פתאום המדינה היא זו שמייצגת בכלל גורמים שאחר כך אמורים לרכוש.
גלעד ארדן: כל הדברים האלו ראוי שתינתן תשובה.
גלעד ארדן: הרי בעבר כשהוציאו את הדבר הזה למכרז זה התבצע על ידי מכרז פומבי, שבו מתאפשר לכל מי שרוצה למכור למדינת ישראל או לגורמים בה גז, יכול להשתתף יכול להציע את המחיר שלו.
גלעד ארדן: אולי הרוסים היום, שכבוד שר התשתיות נסע אליהם, יהיו מעוניינים להשתתף במכרז כזה ויתנו מחיר אפילו יותר טוב מהפלשתינים.
גלעד ארדן: אבל אם מדובר פה באיזה שהם שיקולים מדיניים הציבור צריך לדעת מהם השיקולים המדיניים האלו.
גלעד ארדן: ולכן כל העובדות האלו, החל מהענקת שדה הגז עצמו למישהו שלא בטוח שיש לו זכות עליו, דרך שינוי ההחלטה של ראש הממשלה שרון, עובר לנושא של המעקב אחר הכספים,
זבולון אורלב: יש סימנים של חזרה בתשובה לגבי שרון?
גלעד ארדן: לא, אבל יש גם דברים ששרון עשה טוב מאוד, אני לא הבעתי, זה שאני חלקתי על דרכו, קטונתי מלבקר הרבה דברים אחרים שהוא עשה כל ימי חייו.
גלעד ארדן: הרי אני התחלתי את עבודתי הפוליטית כעוזרו, עזבתי את ההתמחות במשרד עורכי דין על בסיס הערצה שלי לעברו.
גלעד ארדן: זה לא רלוונטי אבל לדיון הנוכחי.
גלעד ארדן: ולכן אני סבור אדוני יושב ראש הוועדה ואדוני שר התשתיות שהדברים האלו חייבות להינתן תשובות היום.
גלעד ארדן: בעיקר שיש גם אנשים שאומרים, ואני אשלים את הטיעון ובכך אני אסיים, שכשיגמרו כל מקורות האנרגיה, גם של הפלשתינים, עדיין מדינת ישראל, יכול להיות שאני והשר ואחרים כבר לא יהיו כאן, אבל מדינת ישראל עדיין תרצה גז טבעי.
גלעד ארדן: שמעון פרס בטוח יהיה, וגם יכול ולהיות ששמעון יצליח להביא את הרוסים דרך תעלת הימים למדינת ישראל, הכל יכול להיות.
גלעד ארדן: אבל בסופו של דבר בסדרי העדיפויות היום של מדינת ישראל כאשר הברירה היא אם ללכת ולהשקיע את כל האנרגיות של הפקידים הבכירים, וכספים, וזמן, לבין לרכוש גז מהפלשתינים על כל ההשלכות הרעות שכרוכות בכך, והלא ברורות, לבין להשקיע את כל האנרגיות שלנו בלהקים תחנות הנזלה כדי שנדע לעתיד ילדינו שתמיד נוכל לרכוש גז מכל מי שיש לו בעולם, או לנהל איתו לפחות משא ומתן, אני חושב שסדר העדיפויות היום, שוב, מעורר סימני שאלה שראוי שמבקר המדינה לפחות יתן את דעתו היום לשיקול הדעת שמופעל בנושא הזה.
גלעד ארדן: ושוב אני אומר, אני לא בטוח, ואפילו מעבר לזה, שההחלטות הראשוניות נתקבלו עוד בזמנך במשרד התשתיות.
גלעד ארדן: יכול להיות שזה עוד היה לפני כן על ידי משרד ראש הממשלה, שמעורב היום במשא ומתן הזה בצורה שהיא שוב מעוררת סימני שאלה.
גלעד ארדן: סך הכל מדובר בנושא כלכלי.
זבולון אורלב: כבוד השר.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: בהתראה של כמה שעות, נסעתי ביום רביעי שעבר לרוסיה ליומיים כדי להיפגש עם נשיא גזברום, ואני חושב שהיתה הפעם הראשונה פגישה מוצלחת.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני שם הצעתי חוזה ארוך לשלושים שנה, דיברנו על אלף ואחד דברים, וכמובן כרגע הם נמצאים בשלב של התחלת סקר ייתכנות, ואני מקווה שעד סוף השנה ייחתם הסכם בין הממשלות, ואחר כך ייכנסו לצוותי משא ומתן.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני הייתי לפני כמה חודשים באזר
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: בייג'ן, ביקור שהוזמנתי אליו, גם כפי שאתם יודעים צינור הגז האזרי מגיע עד אמצע תורכיה, ואני הצעתי להם אחרי שהם הגיעו כבר, אחרי שלתורכים היום יש נמל חדש שנקרא נמל ג'יהם, שמשנה בעצם את כל מפת ההובלה של הדלקים לעולם, לפחות לאזור הזה, הצעתי להם שימשכו את הקו שלהם מהנקודה הזאת עד ג'יהן, כדי למכור לנו גז.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: מכובדיי, אני מוביל מדיניות, כדי שהגז הטבעי ייכנס במלוא העוצמה, במלוא הכוח, למדינת ישראל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא רק להפעלת תחנות כוח אלא להפעלת חרושת תעשייה ורכב.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: שמונים אחוז של מה שאתם מריחים באוויר היום זה רעלים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: השימוש בגז הטבעי יציל את מדינת ישראל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא מהפוליטיקאים אלא מהרעל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו אני לא יודע מה עשה אהוד ברק, אני כשקראתי כמה פעמים בעיתון, אל תכניסו אותי לסד שאני בכלל לא יודע מאיפה הוא התחיל, אני רק יכול לומר לך חבר הכנסת ארדן ש"ים טטיס" פנו לבג"צ בשנת 2000 ובג"צ קבע כי אין בעיה משפטית בהעברה לפלשתינים.
גלעד ארדן: ככל הידוע לי משכו את העתירה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: תרשה לי, אני אומר לך עוד פעם, זה מה שמסר לי העוזר שלי, אני קראתי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו אני אגיד לך עוד דבר אחד, אני מוכן לקנות מכל גורם בעולם, שיהיה מי שיהיה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אם לך נדמה שיש ספקים ציונים או שיש ספקים אוהבי מדינת ישראל אתה פשוט טועה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני רוצה להבטיח שגז יזרום למדינת ישראל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כרגע אני במציאות שיש לי הסכם עם "EMG", זו החברה המצרית, שמי שנתן לו את הדחיפה זה עבדך הנאמן.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני רצתי לשמה, חתמתי הסכם עם המצרים, הבאתי את חברת החשמל לחתום על ההסכם הזה, אם לא זה לא היה נחתם עד היום.
זבולון אורלב: אני גם יש לי ידע אישי על מערכת היחסים האישית בין השר בן אליעזר לבין נשיא מצרים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: זה נגמר, ותודה לאל, אני מקווה שברביע הראשון של שנת 2008 הצינור מאל-עריש עד לאשקלון יסתיים וגז טבעי יימשך.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: יש לנו מחויבות שם מול המצרים לשבעה BCM, זה כמות אדירה, אנחנו חתומים על 1.7 BCM, יש כבר עוד שניים נדמה לי שחתמו גורמים פרטיים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו להגיד לך משהו, יושב פה נמרוד נוביק, אני ישן טוב בלילה עם העסקה הזאת, לא.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני לא מוכן לפרט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא ישן טוב בלילה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני מקווה שזה יהיה בסדר.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו לגבי "בריטיש גז", אני הייתי פעמיים אצל אריק, פעם שר בטחון, פעם שר תשתיות, זה אתה גם יודע.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: וכשהייתי שר תשתיות אריק אמר על גווייתי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אנחנו לא נקנה את הגז מהפלשתינים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עד שיום בהיר אחד אני, אילן כהן, שאפשר איתו לדבר, הוא היה המנכ"ל שלו, ועוד אחרים, באנו אמרנו אריק, תשמע, זה אחרי כל הטיולים של במצרים, אמרתי לאריק תקשיב, עזוב, הגז הזה כבר ניתן.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: השדה יניב.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ברגע שהוא יניב הברירה היא או שאני קונה אותו, ואז יש לי עליו בקרה אמרתי לו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: איך בקרה, לא מוכן לפרט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא מוכן לפרט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: יש לי עליו שליטה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: איך, לא מוכן לפרט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אבל הצעתי גם דברים שאפשר לפרט אותם, למשל עסקת חליפין, מול המאות מליונים שחייבים לנו לדחיפת חשמל ומים, זה אתה יודע, זה תחת סעיף הומניטרי, אני חייב למכור להם חשמל ומים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אמרתי בואו נעשה בארטר פה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: הם יתנו את זה ואנחנו ניתן את זה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אריק אישר את זה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו תזמינו את אילן כהן לפה, הוא יגיד אריק אישר את תחילת המשא ומתן עם ביג'י.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני אמרתי לאריק מה שאני אמרתי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כשהתחילה העסקה התחילה העסקה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו אני אגלה לך סוד, כשאני באתי, לפני שעזבתי קראתי לבריטים, הבריטים לא רצו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: למה המדינה עשתה בהם סמרטוט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: התעללו בהם, צחקו מהם, בזו להם.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: הם לא רצו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא בתקופתי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא אני.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כשאנחנו היינו, נלחמנו מול הליכוד ומול קדימה אז היה, אולמרט היה שר המסחר והתעשייה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: הוא הלך וכנראה עשה מאמץ מיוחד מול הבריטים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: פתאום רצו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: להגיד לך משהו, אני שמח שהם רוצים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני מאושר שהם יחתמו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני מוכן לחתום עם כל אחד.
גלעד ארדן: אבל למה בכל השנים האלה הם לא מכרו את זה למצרים כמו שהם איימו?
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: תרשה לי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: קודם כל עוד לא חתמו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: שניים עוד לא מצאו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: שלוש עוד אין צינור.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ארבע אתה מדבר באוויר.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: חמש אני לא יודע מה אתה רוצה ממני.
גלעד ארדן: שש מה דעתך על חמש?
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: חמש, אני אגיד לך, דעתי על חמש היא כדלהלן, לא פגשתי בחיים את ביג'י, אין אחד שיגיד שאני פעם נפגשתי עם מישהו.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני מעוניין שכל מי שרוצה שינהל משא ומתן.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני רוצה להבטיח לך ולילדים שלך אוויר נקי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני רוצה להבטיח שבפברואר השנה, בסוף החודש הזה, בתחילת מרץ, תבוא איתי לחגיגה מעניינת.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: זה שהמפעל האזרחי הראשון במדינת ישראל, ששמו מפעל נייר חדרה, הולך לעבור לגז טבעי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: מה יותר טוב מהדבר הזה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: וככה, אני הכנתי, ואני אשאיר את זה ליושב ראש הוועדה, מפה שבה אני מראה את הצנרת שבה אני הולך בעצם לרשת את רוב מדינת ישראל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כבר בעבודה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: האזור הזה של אשקלון אשדוד כבר סגור, אנחנו בדרך להנחת הצינור עד ים המלח, ואנחנו ימית, עם צינור ימי, עד לדור, אני מקווה שנמשיך אותו עד חיפה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני גם מתחיל להיערך לקראת חפירות עד לאזור מפרץ חיפה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כלומר היעד המרכזי שלי להכניס את הגז הטבעי לכל מדינת ישראל.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: ואני אגיד לכם דבר אחד, אני אמרתי ל"גזפרום" שאני צופה שהצריכה שלנו לעשור הבא היא תעבור את העשרה ביליון BCM.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: מדוע, משום שאני רוצה להכניס את זה לכל מקום.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו מדינת ישראל לא יכולה לחיות על ספק אחד.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: זה הטמטום הכי גדול שרק יכול להיות.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אנחנו חיים באזור מאוד מאוד מאוד בלתי יציב ואתה חייב להבטיח.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: עכשיו אל תחשוב שהגז הרוסי זה פשוט.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני בשביל להגיע לגז הרוסי הייתי חייב להגיע לתורכים, ולשכנע אותם ללכת על מסדרון תת מיימי, וכבר נחתם הסכם שהולך מגיהם עד לאשקלון.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: אני מדבר על הסכם ביני לבין שר האנרגיה התורכי.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: הם, לא אנחנו, הם עכשיו עושים סקר ייתכנות.
גלעד ארדן: אבל זה מותנה בזה שאנחנו נרכוש גם מהרוסים,
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: לא, אתה טועה.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: כי פה לא צינור אחד, פה אני מדבר על מסדרון תשתיות שיש בו שלושה צינורות לאורך שש מאות ועשרה קילומטרים מתחת למים.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: האחד זה דלק.
שר התשתיות הלאומיות בנימין בן אליעזר: זה לא זר לך שאני אומר לך שהיום הדלק, היום הוא הצינור שמתחיל באזרבאיג'ן, עובר את גיאורגיה, את גרוזיה, לתורכיה, מגיע לנמל גיהם.