GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל הלפרט: האם אתה יודע ש-10-12 השנים האחרונות בירושלים לא התקבל אפילו רב אחד, כאשר האוכלוסייה כמעט הכפילה את עצמה, שכונות חדשות, עם אלפי משפחות.
שמואל הלפרט: רב- לא.
שמואל הלפרט: כל דבר-מתנ"סים - -
זבולון אורלב: אתה בטוח שבירושלים לא התקבל רב אחד - -
שמואל הלפרט: אפילו לא רב אחד.
שמואל הלפרט: אדוני היושב ראש, קיבלתי פניות של עשרות רבנים מההתיישבות.
שמואל הלפרט: עומדים לפטר מתוך 104 רבני התיישבות שעושים באמת עבודת קשה - -
זבולון אורלב: זה תקדים.
זבולון אורלב: מתוך 300 או 100 ?
שמואל הלפרט: עומדים לפטר עכשיו 70 רבני התיישבות, שלא גרים באותו יישוב.
שמואל הלפרט: השאלה היא באיזה יישוב הם יגורו.
שמואל הלפרט: הם משרתים אוכלוסייה ב-6, 7, 8 יישובים.
שמואל הלפרט: אז באיזה יישוב שהם לא יגורו יגידו שצריך לפטר אותם, כי אתה לא גר ביישוב הזה.
שמואל הלפרט: השלישי יגיד שאתה לא גר ביישוב השני.
שמואל הלפרט: אני רוצה לתת כאן גם למישהו אחר להתבטאות, אבל המצב בתחום הדת קורס, קרס כבר.
שמואל הלפרט: אנחנו חייבם לנסות לעשות מה שאפשר בכדי להציל את המצב.
שמואל הלפרט: באופן מעשי אני רוצה להציע -אתה לא היית כאן כאשר אמרתי שמתוך 5 משרדי ממשלה שהוחלט לסגור - בעניין משרד הדתות ביצעה הממשלה את ההחלטה - -
זבולון אורלב: יש רק 2 משרדים שבוצע לגביהם.
זבולון אורלב: את העבודה להעביר זה היה חלק מהחמש המלצות.
שמואל הלפרט: ההצעה שלי, לסיכום - לפנות לממשלה להחזיר את משרד הדתות למתכונתו הקודמת.
שמואל הלפרט: את הדבר הזה ניתן לעשות אם אנחנו לא רוצים להרוס לגמרי את כל שירותי הדת במדינת ישראל.
שמואל הלפרט: כי זה מה שהולך לקרות בעוד שנה- שנתיים: מיתת גסיסה.
משה גפני: אני מצטרף לדבריו של חברי הרב הלפרט.
משה גפני: גם בביקורת שהוא העלה, וגם בתשבחות, שהוא נתן לך, אדוני יושב ראש הוועדה, שהעלית את הנושא על סדר היום.
משה גפני: אני גם מצטרף לתשבוחות שהוא נתן לשר הרב כהן.
משה גפני: כל אחד עושה את עבודתו בעניין הזה.
משה גפני: אתה, כיושב ראש הוועדה עושה את עבודתך, והשר עושה את עבודתו במלוא הרצינות והתקינות.
משה גפני: לא אחזור על הדברים שנאמרו.
משה גפני: יש קטסטרופה אמיתית בנושא של שירותי הדת.
משה גפני: קטסטרופה שמתמשכת על פני שנים רבות.
משה גפני: היא הועצמה בממשלה הקודמת, וממשיכה בממשלה הנוכחית.
משה גפני: למען האמת ההיסטורית - אחד מההישגים, או ההישג היחיד של ממשלת "שינוי" היה פירוק משרד הדתות שהיה אז שר רווחה, שקיבל לאחר מכן מינוי להיות אחראי על ועדת שרים שעוסקת בשירותי הדת, שר רווחה באותה ממשלה שהסכים לפירוק משרד הדתות, למען האמת ההיסטורית, כמתבקש – כי זה עולה מפעם לפעם, אני הצעתי בשעתו לפני אותה קדנציה, כאשר אנחנו היינו בקואליציה, לבטל את המועצות הדתיות, ולהקים רשות לשירותי דת.
משה גפני: אם החוק הזה היה מתקבל אז, והוא עבר פה במליאת הכנסת בתמיכה כמעט גורפת, להוציא שתי מפלגות – ש"ס והמפד"ל – היום לא היו הבעיות האלה, כי היתה רשות לשירותי דת, העובדים היו עובדי מדינה, החלוקה היתה חלוקה תקציבית כמו שקיים בכל משרדי ממשלה.
משה גפני: לאחר מכן, התקבלה החלטה אומללה, ללא שום חשבון, ללא שום תכנון - שמפרקים את משרד הדתות וזהו.
משה גפני: מכאן ואילך מתחילות הבעיות, עם הגזרות התקציביות הנוראיות של שר האוצר דאז, והגיבוי שהוא קיבל מהממשלה על התהליך.
משה גפני: אני אומר את זה למען האמת ההיסטורית, כיוון שגם מעלים את העניין של החוק שלי, וגם שנדע – זה לא התחיל בממשלה הנוכחית, וזה לא התחיל כשאתה היית שר.
משה גפני: אבל – וכאן אני מגיע לשאלה מה היכולות שלך, מה אתה עושה מול הממשלה, כמה אתה יכול להצליח.
משה גפני: כל אחד מאתנו, הפוליטיקאים, צריך לעשות חשבון נפש.
משה גפני: האם ראוי להמשיך בתפקיד שאין לך את היכולת – אם אין לך.
משה גפני: אני לא אומר, זה לא השלב הזה.
משה גפני: אתה צריך לקבוע לעצמך איזשהו פרק זמן שעד אז, אם דברים לא מסתדרים, האם אתה ממשיך.
משה גפני: ואני לא יכול לעשות את חשבון הנפש שלך.
משה גפני: התהליך הוא תהליך קטסטרופלי.
משה גפני: המציאות היא שתקציב שירותי הדת אינו עומד בשום יחס למה שצריך באמת לתקצב – את העובדים, ואני לא מדבר על העובדים הבכירים.
משה גפני: אני מדבר על העובדים שעושים עבודה נאמנה, פשוטה, והמשכורות שלם הם משכורות נמוכות – בלניות, קברנים וכדומה.
משה גפני: אלה עבודות שלא כל אחד הולך לעשות אותן, ומקבל שכר זעום, ואין יכולת לשלם את המשכורת בזמן.
משה גפני: החלטה של משרד המשפטים בשיתוף – אני לא יודע מי, ושל נציבות שירות המדינה, שמקפיאים את כל התקנים.
משה גפני: המדינה אומרת דבר אידיאולוגי, לא דבר תקציבי.
משה גפני: היא אומרת: אין צורך ברב, אפשר לחיות גם מבלי להזדקק לשירותים שלו.
משה גפני: לא נורא, יש כאלה, צריך שיקבלו פרנסה, כל עוד הם ממשיכים.
משה גפני: ברגע שהם מפסיקים, לא משנה מאיזה סיבה, לא מאיישים את התקן הזה.
משה גפני: ולא רק זה - יש ניסיון גם מצד משרד המשפטים, בניגוד לחוק שנחקק כאן, לזרוק רבני התיישבות הביתה.
משה גפני: היה דיון בוועדת החוק, דיון גדול, היו רבני התיישבות כלולים באותו חוק.
משה גפני: כולנו היינו שותפים לתהליך הזה.
משה גפני: החוק חל על רבני ערים, רבני שכונות, רבני מועצות מקומיות, ולא חל על רבני ההתיישבות, מסיבות מאד הגיוניות, שכתובות גם בפרוטוקול והן נקבעו בחוק.
אבשלום וילן: מה אתה עושה עם יישובים שהרבנים לא מתפקדים ולא באים לשם?
משה גפני: שיילכו הביתה, כמו פרמדיק במד"א.
משה גפני: למה אתה לא שואל על פרמדיק?
משה גפני: למה אתה לא שואל על ראש ממשלה שלא מתפקד?
משה גפני: שיילך הביתה.
משה גפני: אל תתרגז, אני רוצה בטוב -פנו אליי יישובים שאין להם שירותי דת, שמישהו - -מסיבות פוליטיות - -מה התשובות שאתה נותן, היית הראשון שצריך להגיד שזה לא - -
שמואל הלפרט: שמעת רבני התיישבות?
אבשלום וילן: כן, הם היו אצלי לפני כמה שנים, כשהיה משבר גדול.
אבשלום וילן: הם אמרו שאנשים קיבלו מינויים פוליטיים, לא עושים את העבודה, אין להם רב, באו אליי שאני יעזור להם.
אבשלום וילן: תראה לאן הגענו.
משה גפני: אני לא אוהב את הביקורת, אני חוטף מהציבור הדתי והחרדי הרבה ביקורת על הרבה חוקים שאני מעלה.
משה גפני: אני אומר לך: אני לא זוכר דיונים שהתקיימו בוועדה לביקורת המדינה, לא בכולם השתתפתי, שמעלים נושאים על זה שלא מקבלים אנשים.
משה גפני: שיעלה מישהו מבין חברי הוועדה או מבין חברי הכנסת – שהם לא מתפקדים.
משה גפני: כשיש דיון על זה שחסר מורים.
משה גפני: כשיש דיון על זה שחסרים עובדים בבתי חולים, על זה שחסרים עובדים במשרד להגנת הסביבה או במשרד המדע, התרבות והספורט.
משה גפני: מישהו העלה פה את השאלה אלי לא עובדים?
משה גפני: לא עובדים?
משה גפני: –שיפטרו את מי שלא עובד.
משה גפני: אנחנו מדברים פה על חקיקה, על הליך, שבא היועץ המשפטי או ראש תחום תמיכות במשרד המשפטים ואומר -כל רבני ההתיישבות שאינם גרים, לפי ההחלטה שלו, במקום מסוים – יפוטרו.
משה גפני: אני נותן את כל הקרדיט לשר יצחק כהן.
משה גפני: אני מאוד מקווה שהוא יצליח בתפקיד הזה.
משה גפני: אני אומר לך מהניסיון רב השנים שיש לכולנו בעניין הזה: אם לא יבוטלו ההחלטות הדרקוניות, גם של איך ממנים מועצות דתיות, גם של הקפאת התקנים בכל מה שקשור לרבנים וכל מה שנלווה לעניין הזה, גם לשים את התקציב על בסיס נורמלי.
משה גפני: הרי זה פשוט לא יאומן – תקציב שירותי הדת זה כמו שהגמרא אומרת – הוא מזויף מתוכו.
משה גפני: אתה שם תקציב, שאתה יודע מראש שאתה לא יכול לשלם אפילו משכורת לפנסיונרים.
משה גפני: אין מציאות כזאת, בשום משרד ממשלתי, לחיות עם תקציב כזה.
משה גפני: אם הדברים האלה לא יתוקנו – ואני לא מדבר על הנושאים הפוליטיים.
משה גפני: בנושאים הפוליטיים אני נגד, אני מסכים עם חבר הכנסת וילן- מי שלא עובד צריך ללכת הביתה, בכל תחום במדינת ישראל.
משה גפני: הנושאים עצמם – המדינה מתייחסת אליהם, אידיאולוגיות, כאילו שלא צריך אותם.
זבולון אורלב: אני לא התכוונתי שהדיון הזה יהיה גם עם הערות אגב פוליטיות, אבל הואיל ואמרת, אני לא יכול לפטור את עצמי מלהשיב לך, ואני אשיב לך רק מהעובדות שאני יודע - ההחלטה על ביטול משרד הדתות התקבלה בממשלת שרון הראשונה, שבה מפד"ל לא היתה חברה.
זבולון אורלב: היו מפלגות דתיות אחרות חברות.
זבולון אורלב: הביצוע היה בממשלת שרון השניה.
זבולון אורלב: העובדה השניה - ההחלטה על פירוק משרד הדתות, היא לא החלטה על פירוק השירותים הדתיים.
זבולון אורלב: כל השירותים הדתיים חיים וקיימים עד היום.
זבולון אורלב: העבודה השלישית שאני רוצה לומר - בממשלת שרון השנייה, לפחות בתקופה שאנחנו היינו, לדעתי זה גם בהמשך – תקציב המועצות הדתיות עמד בסופו של יום בסביבות 140, 150 מיליון, כמו בתקופה שלפני פירוק משרד הדתות.
זבולון אורלב: הקיצוץ הגדול, בסביבות 200 מיליון, ל-150 מיליון נעשה בתקופה לפני פרוק משרד הדתות, בסביבות 2002.
זבולון אורלב: גם אחרי שהמפד"ל עזבה את ממשלת שרון השניה, בגלל ההתנתקות, נכנסה מפלגה חרדית אחרית לממשלה - -אני לא רוצה לנקוב בשמות.
זבולון אורלב: "יהדות התורה".
זבולון אורלב: לא תוקן שום דבר ולא הוכנס סעיף מתקן בהסכם הקואליציוני שקשור בשיקום שירותי הדת.
זבולון אורלב: כלומר, שלושת המפלגות הדתיות שיושבות כאן, אני מציע שאף אחד לא יפטור את עצמו מאיזושהי אחריות.
משה גפני: אני הדגשתי, התהליך הוא תהליך ארוך.
משה גפני: "יהדות התורה" נכנסה לקואליציה כדי להוציא את "שינוי", ואת זה השגנו.
משה גפני: הביקורת היא עליי.
זבולון אורלב: נכוון את הדיון הזה לעניינים אחרים.
זבולון אורלב: יש בינינו מספיק מחלוקות גם כך.
אבשלום וילן: רק משפט אחד, כמי שלא קשור למפלגות הדתיות, אני אומר לך - שירותי דת בהחלט צריך לספק לכל מה שרוצה בזה.
אבשלום וילן: לצערי, היסטורית, היו בכל הנושאים האלה הרבה מאד פוליטיקות, ואני מאד מקווה שנהיה כולנו מאוחדים פה –ואני גם אהיה בן ברית: אין ספק, שירותי דת ראויים להינתן לכל מיש רוצה, ביושר ובהגינות, כנדרש, לא בקומבינטוריקה.
אבשלום וילן: בסופו של דבר המשבר הוא תוצאה של קומבינטוריקה פוליטית, כאשר אתה מתחיל להתייחס לא עניינית משיקולים זרים.
אבשלום וילן: לא אקרא לזה עבודה זרה, אבל התוצאה היא אותה תוצאה.
זבולון אורלב: אני אתך לגמרי.
זבולון אורלב: אתה בדרך הנכונה.
אבשלום וילן: אם זה התהליך אין לי בעיה.
יצחק כהן: קודם כל, אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה, זבולון אורלב, ואני מבקש לקיים סידרת דיונים רציפה בעניין הזה.
יצחק כהן: מכיוון שהבעיות הן רבות, אם תוכלו לפנות לנו באופן מיוחד, זמן לדיונים בעניין שירותי הד, ולזמן גם את משרדי המשפטים לכאן, ואת כל המשרדים הרלבנטיים, כולל משרד מבקר המדינה המשיקים לעניין - ניקח כל פעם נושא, נטפל בו, כיוון שהבעיות קשות.
יצחק כהן: כפי שציין פה חבר הכנסת וילן - מדינת ישראל צריכה שירותי דת.
יצחק כהן: העם הביע את דעתו במציאות.
יצחק כהן: זה לא רק שירותים לדתיים.
יצחק כהן: זה לכל תושבי המדינה כל תושבי מדינת ישראל היהודים, כי הנושא של העדות הלא יהודיות עבר למשרד פנים - הם זקוקים ורוצים את שירותי הדת.
יצחק כהן: התפיסה שהיתה התחילה כתעמולה פוליטית על ידי מפלגת "שינוי" בקדנציה הקודמת, שעם ישראל לא צריך שירותי דת - היא לא נכונה.
יצחק כהן: עם ישראל רוצה, זקוק ומשתמש בשירותי הדת.
יצחק כהן: זה שירות חיוני שמלווה את המשפחה היהודית מרגע הלידה ועד 120 שנה, עד רגע הפטירה, לאורך כל הדרך, רואים במציאות יום יום.
יצחק כהן: משרד הדתות, כפי שאמר יושב ראש הוועדה - לא פורק, זה סמנטיקה.
יצחק כהן: שירותי הדת עובדים, פועלים וקיימים.
יצחק כהן: הסמנטיקה הפוליטית שליוותה את הרטוריקה המתלהמת של הקדנציה הקודמת - גרמה נזקים אדירים גם כלכלים, בוזבזו בקווי התפר המוזרים האלה סכומים אדירים.
יצחק כהן: המשרד הזה לא פורק, המשרד הזה רוסק, בצורה איומה, השירותים נפגעו בצורה בלתי נסבלת.
יצחק כהן: אבל פה המקום לציין את יחידות הקצה: בלניות, רבנים, שבתקופות הכי קשות, לא הפסיקו את עבודת הקודש.
יצחק כהן: המשיכו במשך חודשים שלמים.
יצחק כהן: יש מקום מסוים ששמונה ותשעה חודשים לא קיבלו משכורות.
יצחק כהן: המשיכו את עבודתם בנאמנות.
יצחק כהן: נתנו שירותי רבנות, כשרות, בלניות עבדו ללא הפסק, מקווה לא נסגר אפילו יום אחד.
יצחק כהן: עובדי חברת קדישא, ודאי לא הפסיקו ליום אחד.
יצחק כהן: ופה המקום לציין את מסירות הנפש שלהם, למרות הכל.
יצחק כהן: בקדנציה הזו שנכנסנו לתפקיד – אנחנו מתמקדים בכמה דברים.
יצחק כהן: קודם כל- בהצפת העובדה כפי שהציף אותה גם מבקר המדינה, בדיון שהיה פה ב- 29 ביולי, 2004.
יצחק כהן: המבנה התקציבי של המועצות הדתיות או אנומלי.
יצחק כהן: זה לא נתפס.
יצחק כהן: הקמנו צוות, ויושב פה אחד מחברי הצוות- עם האוצר, לשנות את זה.
יצחק כהן: בלי לשנות את המבנה התקציבי, אין שום סיכוי לשום תכנית הבראה.
יצחק כהן: האנומליה שהרשות המקומית תממן 60% והממשלה תממן 40% זה עקום מלכתחילה, תקבלה מובנית.
יצחק כהן: זה לא יכול להיות, כי מועצות מקומיות לא מעבירות את התקציב.
יצחק כהן: לא מעבירות.
יצחק כהן: עשינו חשבון, יחד עם האנשים היקרים האלה ב- ½ 3 שנים הן חייבות 145 מיליון למועצות הדתיות.
יצחק כהן: זה כבר גירעון מובנה, ועמד על כך מבקר המדינה.
יצחק כהן: אני רואה פה, ב- 29.
יצחק כהן: ץ7ץ2004 הוא בעצמו אמר שזה לא יכול להיות לעולם – אי אפשר לנתק בין סמכות לאחריות.
יצחק כהן: לא יכול להיות שלכאורה בונים תקציב של 100% שהוא מורכב מ- 90%- - שהתקציב הזה לא קיים.
יצחק כהן: לא בכל המקומות - יש מקומות שהם בסדר גמור, יש מקומות שמעל 60% עובדים, אבל ברוב מקומות, אם אני אומר שב- ½ 3 שנים – 145 מליון, זה מראה על קטסטרופה שלא יכולה להימשך.
יצחק כהן: אנחנו שוקדים על תוכניות הבראה.
משה גפני: תראה איך זה מעניין את "יהדות התורה".
משה גפני: חצי מהסיעה פה.
קריאה: מהמפד"ל יש פה 1/3.
יצחק כהן: אנחנו מתמקדים על כמה נושאים מאוד קרדינליים כרגע.
יצחק כהן: ביניהם – תכנית ההבראה, ובבסיס העניין, ואמר את זה גם השופט אדלר - חייבים לשנות את ה - -אני לא יודע אם הוא כבר הוציא פסיקה בעניין הזה, אבל בדיונים אתו הסברנו לו מה שפה מבקר המדינה מסביר: לא יכול להיות המשך לדבר הזה.
יצחק כהן: חייבים לעצור כאן, להגיד – משנים את המבנה.
יצחק כהן: 75% הממשלה תממן, 25% הרשות המקומית כמו בשאר השירותים- חינוך ורווחה.
קריאה: כסף צבוע.
יצחק כהן: לא יכול להיות אחרת, רבותיי, כי אחרת אנחנו נגמור את ה-90 מיליון שהאוצר הקציב לנו בתוכניות ההבראה, נעשה את תכנית ההבראה הכי טובה ונכונה ומשוכללת, אבל מייד – ביציאה לדרך, אנחנו יוצרים גירעון מובנה של 60% מהתקציב.
יצחק כהן: זה יגרום שאנחנו ניפגש פה עוד פעם בתוכניות הבראה נוספות, והמדינה משלמת פעמיים, אגב.
יצחק כהן: המדינה סופרת את זה פעמיים.
יצחק כהן: ברשויות המקומיות, מקבלות המענק, בצד ההוצאות – זה מופיע.
יצחק כהן: ה-60% האלה מופיעים.
יצחק כהן: כשמתחשבים בגובה מענק האיזון לוקחים את זה בחשבון.
יצחק כהן: אז המדינה, פעם אחת סופרת את זה כשהיא נותנת את מענק האיזון ופעם שניה היא סופרת את זה כשהיא נדרשת בכל פעם לכבות שריפות -.
יצחק כהן: פה לא שובתים, המדינה מבינה.
יצחק כהן: אמרו לה לחצים ציבוריים, ולחצים של בית המשפט לדיני עבודה – שזה לא יכול להימשך.
יצחק כהן: כל פעם המדינה מזרימה עוד 10, עוד 30, עוד 90.
יצחק כהן: יוצא מצב שהמדינה משלמת את זה פעמיים, וחבל.
יצחק כהן: אם נבנה תכנית שבסיס התקציב שלה יהיה מתוקן, אז אין שום ספק – נוכל לצאת לדרך חדשה.
יצחק כהן: גם בנושא הכשרות, ביקורת לגבי משגיח משגיח – אני אנסה להרחיב אחר כך בעניין הזה.
יצחק כהן: בנושא הר הזיתים.
יצחק כהן: נמצאים פה אנשי פיתוח מזרח ירושלים שיתנו סקירה.
יצחק כהן: בנושא הבינוי יושב פה מר אלי זר.
יצחק כהן: העניין הזה של שכונות ותיקות, שכונות חדשות – נשאר במשרד השיכון.
קריאה: ברודט.
קריאה: אין ברודט.
קריאה: אין כסף.
יצחק כהן: העניין של שכונות ותיקות חזר למשרד הדתות.
יצחק כהן: פרסמנו את הקריטריונים.
יצחק כהן: לקח לנו קצת זמן, מכיוון שעשינו קריטריונים שקופים, זה מפורסם באתר האינטרנט.
יצחק כהן: יש נגישות מקסימלית.
משה גפני: מה שמשרד השיכון התחייב – אתם תבצעו?
יצחק כהן: אנחנו עובדים בסינכרון מלא עם משרד השיכון.
יצחק כהן: מה שהתחייב הוא יבצע.
משה גפני: הוא יבצע או אתם?
יצחק כהן: מה שהוא התחייב –הוא יבצע.
משה גפני: אתה מכיר את הרשימה הזו?
יצחק כהן: המערכות מסונכרנות לגמרי.
יצחק כהן: יושבת פה החשבת, עופרה רוז, שמסונכרנת עם החשב במשרד השיכון.
יצחק כהן: אנחנו דואגים שיהיה סינכרון מלא בעניין הזה.
יצחק כהן: אבל לגבי 2007 כמו שאמר פרג'ון - הסעיף קיים, התקציב אפס, במשרד השיכון.
יצחק כהן: נושא ברודט.
קריאה: התקנה התקציבית קיימת.
קריאה: הסעיף – אפס.
זבולון אורלב: התקנה התקציבית קיימת.
יצחק כהן: הרב סבג ירחיב בנושא כשרות.
יצחק כהן: בנושא הבינוי – הזכרתי, הקריטריונים מפורסמים באתר האינטרנט.
זבולון אורלב: אתה יכול לתת דיווח לגבי השיבוש במשכורות – כמה מועצות דתיות, כמה עובדים, מה הפיגור – איזושהי תמונת מצב?
יצחק כהן: הפיגור הצטמצם, לדעתי – למשכורת אחת, וגם זה כבר מטופל.
יצחק כהן: אבל שוב - נצא לתכניות הבראה, נסגור את הפיגור הזה, נתחיל עכשיו מחדש עם שיטת התקצוב המשתנה.
שמואל הלפרט: איפה המשכורת של הגמלאים, אדוני השר?
יצחק כהן: כולל המשכורת של הגמלאים, גם הם – בעיה קשה.
יצחק כהן: הגמלאים מקבלים את משכורתם יחד עם העובדים.
זבולון אורלב: איפה שיש שיבוש עם העובדים יש גם שיבוש עם הגמלאים.
יצחק כהן: אני מציין שוב ושוב - אם שיטת התיקצוב לא תשתנה נחזור לאותה נקודה.
זבולון אורלב: מה באשר לידיעות, או השמועות, לגבי איזו רפורמה בשירותי הדת, שינויי מבנה - -
יצחק כהן: קודם כל צריך לעשות תכניות הבראה.
זבולון אורלב: זה לא על סדר היום?
יצחק כהן: נעשתה עבודה, בקדנציה הקודמת, אחרי שהבינו ששירותי דת זה דבר חיוני, בניגוד למה שחשבו – שצריך למחוק את שירותי הדת.
יצחק כהן: הם השלימו את עבודתם, אין כרגע - -
זבולון אורלב: לגבי המסקנות – כל המפלגות הדתיות נפגשו אז עם הרבנות הראשית לישראל, ונתקבלה החלטה חד משמעית שכולנו מתנגדים לאותן המלצות.
יצחק כהן: כן, נכון.
יצחק כהן: וגם נושא של סל שירתי הדת.
יצחק כהן: איך שהם ראו את זה - - לגבי הנושא של רבני התיישבות שהעלה אמנון דה הרטוך, משרד המשפטים - שההעלה את הסוגייה של מקום מגורים של רבנים.
יצחק כהן: הוא ביקש לזמן לשימוע כ-100 רבנים, שלא מתגוררים במקום כהונתם.
יצחק כהן: הסבנו את תשומת ליבו לתיקון - -
זבולון אורלב: מדובר על רבנים אזוריים?
יצחק כהן: הסבנו את תשומת ליבו לתיקון - - היו"ר
יצחק כהן: זבולון אורלב: זה רבני ההתיישבות – רבנים אזורים, כשיש לו, נניח, 5 יישובים, והוא גר באחד המושבים - -
זבולון אורלב: הוא אמ שהוזמנו רבנים אזוריים שלא גרים באזור.
ישראל פת: התשובה היא חיובית.
זבולון אורלב: איפה עומדת הסוגייה הזאת של הרב הלפרט עם החשש לכוונות פיטורי רבנים בהתיישבות?
שמואל הלפרט: עומדים לפטר 70 רבנים.
יצחק כהן: לא יפטרו, אתה יכול להיות רגוע.
יצחק כהן: ישראל פת ירחיב בהמשך.
משה גפני: אבל השאלה של יושב ראש הוועדה היא איפה זה עומד.
יצחק כהן: ישראל פת ירחיב בהמשך, הוא היועץ המשפטי של הרשות.
משה גפני: לגבי ישראל פת - מה הזיקה שלו עם תחום התמיכות במשרד המשפטים?
משה גפני: על המבנה אני שואל.
יצחק כהן: כל היועצים המשפטיים כפופים למשרד המשפטים.
משה גפני: זה שזה קשור ליועץ המשפטי, אני יודע.
משה גפני: יש פה בעיה שאני לא מבין אותה.
משה גפני: אתה העלית שאלה, אדוני היושב ראש.
משה גפני: היא מאד חשובה מבחינת המבנה.
משה גפני: ישראל פת הוא היועץ המשפטי של הרשות.
משה גפני: אני שואל: מה הזיקה שלו עם ראש תחום תמיכות במשרד המשפטים?
משה גפני: מה הזיקה ליועץ המשפטי לממשלה אני יודע.
ישראל פת: אני אסביר.
ישראל פת: ראש תחום תמיכות הוא במקרה גם רפרנט דתות במשרד המשפטים.
ישראל פת: לכן מכוח זה, יש לו שני כובעים.
משה גפני: חוץ מתפקידו כראש תחום תמיכות הוא גם רפרנט?
משה גפני: איך זה יכול להיות, זה לא ניגוד עניינים?
ישראל פת: את השאלה הזו צריך להפנות ליועץ המשפטי לממשלה.
משה גפני: אני אפנה אותה לאן שצריך.
משה גפני: אז אתה כפוך אליו?
ישראל פת: לא כפוף, אבל אני כפוף להנחיות היועץ המשפטי לממשלה שלצורך העניין הסמיך את עורך הדין אמנון דה הרטוך, ודרך אגב – בנושא של רבני ההתיישבות זה לא רק ברמה של ראש תחום תמיכות, זה הגיע גם לרמה של המשנה ליועץ המשפטי של הממשלה.
משה גפני: לא יאומן שאנחנו חיים במדינה כזאת.
משה גפני: אם זה היה קורה במדינה אחרת - היו סוגרים את המדינה.
משה גפני: ניגוד עניינים, פתאום הוא רפרנט דתות, פתאום הוא ראש תחום תמיכות, ואין פוצה פה ומצפצף, אדוני יושב ראש הוועדה.
משה גפני: אני דורש על זה דיון.
משה גפני: איך מתנהלת הממשלה?
משה גפני: ראש תחום תמיכות במשרד המשפטים - מה הקשר הזה לרפרנט לדתות?
משה גפני: התשובה שלי, ושהיא תירשם בפרוטוקול – בגלל שכל הדתיים שם זה אותו פרצוף.
משה גפני: תמיכות זה דתיים, משרד הדתות זה דתיים, אז נותנים הכל לדה-הרטוך.
משה גפני: איזה מין מבנה זה?
משה גפני: אני אפנה למבקר המדינה על הדבר הזה.
משה גפני: מי החליט את ההחלטה הזו?
משה גפני: זה היה יכול להיות גם על משרד אחר?
זבולון אורלב: בעקבות פנייתך -נבקש תשובה בעניין הזה.
משה גפני: איפה יש מבנה כזה?
משה גפני: בממשלה מתוקנת יכול להיות דבר כזה?
משה גפני: אני מודה לך, מר פת, על זה שנתת לי תשובה.
משה גפני: כנראה שלא ידעתי את זה קודם.
משה גפני: מה זה המבנה הזה?
משה גפני: זה הרי אומר פוליטית מה מתכוונים.
זבולון אורלב: חברים, בואו – אני חושב שאם האדם לא נמצא פה, ואנחנו תוקפים אותו - -
משה גפני: אני לא דיברתי על האדם.
משה גפני: אני חושב שהאדם הוא מעולה, מצויין, יכול להיות שגריר בשוויץ, אין ויכוח לגבי היכולות שלו.
משה גפני: אבל אני מדבר על המבנה, אתה מדבר אתי על שתי כיפות.
משה גפני: לא מספיק לי כיפה אחת?
משה גפני: אני מדבר רק על המבנה.
יעקב סבג: אני משמש כראש אגף הכשרות ברבנות הראשית לישראל.
יעקב סבג: במסגרת העבודה של אגף הכשרות אגף הכשרות עומד מול כל הרבנויות ברחבי הארץ, גם ברחבי העולם, בהתאם ליבוא, אם זה יבוא של מוצרים ואם זו שחיטת בשר חו"ל.
יעקב סבג: כל הרבנויות בקשר עם הרבנות הראשית בישראל במסגרת הזו.
יעקב סבג: אגף הכשרות הוציא נהלי כשרות, שעל פיהם הרבנויות המקומיות פועלות, על פיהם הן דורשות את הדרישות הכשרותיות ההלכתיות מכל בעלי העסקים, וזה משמש מעין תו תקן למתן תעודת כשרות במסגרת של הרבנות המקומית.
יעקב סבג: אחת הבעיות שהעסיקה והטרידה גם את משרד מבקר המדינה, שנים רבות, וגם את הרבנות הראשית, זו היתה הזיקה של בין המשגיח למושגח, כיצד ניתן לסמוך, כיצד ניתן להתיר את הקשר הזה שלא יהיה תלות של המשגיח במושגח, כי במידה והמשגיח תלוי במשכורת שהוא אמור לקבל מבעל העסק – ולצערנו הרב זה המצב כיום, ברוב המקומות - כשיש איזושהי בעיה הוא מתלבט אם להגיד או לא, ואם הוא יגיד – אולי יפטרו אותו או שלא תהיה לו עבודה, וכדומה.
יעקב סבג: זה דבר שהוא כלשעצמו מהווה בעיה.
יעקב סבג: טענו רבות במסגרות השונות, הדבר הראשון - מתחיל ממשרד מבקר המדינה, דרך משרד הדתות לשעבר, אז כאשר השר היה שר בתפקיד מלא שחשב לעשות הרבה דברים,וחלק הדברים הצליח, אבל לצערנו הרב, חלק לא בא לידי ביטוי.
יעקב סבג: הוקמה איזושהי ועדה שתבדוק את האפשרות איך ניתן להפעיל את המערכת של הכשרות ולבטל את הזיקה שבין המשגיח למושגח.
יעקב סבג: גם משרד ראש הממשלה וגם ועדה בראשותו של עוזי ברלינסקי, שריכז אותה, גיבשו מספר דרכים ועקרונות איך אנחנו עושים את זה הלכה למעשה.
יעקב סבג: כיום, באותה מסגרת של פעילות לביטול הזיקה בין המשגיח למושגח, הועלו מספר בעיות ואחת הבעיות האמיתיות הן ההכשרה וההשתלמויות למשגיחים, די שזה יהיה בצורה מסודרת, ולא יהיה שכל מי שיצא לפנסיה, כל מי שיש לו קשרים – יוכל להיכנס ולהיות משגיח.
יעקב סבג: קבענו שנמקצע את הנושא הזה של המשגיחים.
יעקב סבג: כל מי שיעבור הכשרה פלוס מבחנים, יוכל להשתלם ולהשתלב במסגרת ההשגחה ברבנויות המקומיות.
יעקב סבג: ואכן, בשנה האחרונה, הנושא הזה נכנס להילוך גבוה.
יעקב סבג: בכל רחבי הארץ נערכו השתלמויות למשגיחים.
יעקב סבג: לאחר מכן, עשו בחינה ברבנות הראשית במסגרת של מחלקת הבחינות של הרבנות לישראל.
יעקב סבג: כיום, היות והנושא הזה של ההיערכות לקראת בדיקת הבחינות לא נעשה בדרך המקובלת, יש כיום איזשהו אישור לבצע את הבדיקות.
יעקב סבג: בחודש הקרוב – כבר נבחרו האנשים.
יעקב סבג: זה לשמחתנו כי צריך לעבוד על פי פרוצדורה, קריטריונים – מי הם האנשים שיוכלו לבדוק את הבחינות הללו.
יעקב סבג: היה מכרז חיצוני.
יעקב סבג: אנשים הגישו מועמדות, נבחרה קבוצה מסוימת של כ- 15 בוחנים.
זבולון אורלב: נשים גם תוכלנה לגשת לבחינות האלה?
זבולון אורלב: יש עמדת רבנות בשאלה הזו?
יעקב סבג: להיבחן במקומות שיש משגיחות.
זבולון אורלב: יש עמדה מסודרת לרבנות הראשית ?
יעקב סבג: אני חושב שהיתה עמדה.
יעקב סבג: בעיקרון לא צריכה להיות בעיה.
יעקב סבג: אין מניעה.
זבולון אורלב: כולנו סומכים בבית שלנו על הנשים שלנו.
יעקב סבג: יש מקומות שנשים משגיחות.
יעקב סבג: הבחינות אמורות להיבדק, התוצאות יישלחו למשגיחים ובהתאם לכך גם יצואו תעודות הסמכה למשגיחים שכל משגיח שיהיה מוסמך - -
זבולון אורלב: מתי תיושם הרפורמה הזו, שהמשגיחים יהיו עצמאים?
יעקב סבג: זה תלוי במשרד המשפטים.
יעקב סבג: באחת הישיבות הקודמות דבר על הנושא של שחיטת חו"ל.
יעקב סבג: אני לא ארחיב – בכל אופן, מי שמטפל בשחיטת חו"ל זה הרב עזרא, שלא נמצא.
יעקב סבג: באותה ישיבה, ובתקופה האחרונה דובר על כך שיוצא נוהל, יש פה טיוטת קובץ גדול של שחיטת חו"ל.
יעקב סבג: את זה יקבלו במידה ו - -
זבולון אורלב: אני מקבל את הצעתו הטובה של השר כהן שנקיים סידרת דיונים, ובין יתר הדיונים גם דיון בכל סוגיית הכשרות, שהיא סוגיה מאד כבדה ורצינית.
זבולון אורלב: היום אנחנו עוברים קצת על כל נושא – כדי להרכיב לעצמנו את התפריט המסודר של הבעיות שאנחנו רוצים לטפל בהן.
זבולון אורלב: עורך הדין אולמן, אם תוכל להשיב, בין יתר הדברים -איפה עומדת הרפורמה במערך הכשרות.
שמעון אולמן: אני אתייחס לאותן כותרות שהועלו - הנקודה הראשונה של הרפורמה.
שמעון אולמן: הנושא של הרפורמה הוא לא חדש.
שמעון אולמן: הוא מנסר בחלל שנים רבות.
שמעון אולמן: במשך שלוש שנים שקדמו לסגירת משרד הדתות במתכונתו הקודמת, התקדמה ההכנה לקראת הרפורמה בצורה מאד דרמטית.
שמעון אולמן: אנשי משרד הדתות בשעתו, יחד עם אנשי הרבנות הראשית, עמלו על הכנת כל ענף הרפורמה על מנת שבעתיד לא תהיינה יותר בעיות של משגיח כשרות.
שמעון אולמן: לאמור, נערכנו לכך שתהיינה בחינות לזכאים, אנשים ידעו מה מעמדם, יידעו למה הם ראויים.
שמעון אולמן: כל משגיח, כל בעל מקצוע, היה יכול למלא את תפקידו בתחום זה או בתחום אחר על פי היכולות שבידו, ועל פי התעודות שבידו.
שמעון אולמן: לצערנו, הידיעה של משרד הדתות, בשעתו, עצרה את התהליך.
שמעון אולמן: לקח פרק זמן די ארוך לשקם את מה שהיה לנו ממשרד הדתות בשעתו, ועל מנת להפעיל מחדש את המערכת לקראת הביצוע של מערכת כשרות ארצית בישראל שבה אין יחסי משגיח- מושגח.
שמעון אולמן: אנחנו עדיין לא הגענו לכך, משום שהמעצורים שעמדו בפנינו, גם בגלל הסיבה התקציבית, גם בגלל הסיבה התכנונית, עקב כל אותם מאורעות שעברו על המערכת כולה, יצרו את הקשיים.
שמעון אולמן: בשנה האחרונה עשינו עבודה מאוד גדולה, הצביע על קטע ממנה הרב סבג, בחינות נעשו לאנשים.
שמעון אולמן: אנחנו עומדים בפני פרסום בילקוט הפרסומים של היכולות השונות, אלו איכויות יהיו.
שמעון אולמן: יהיה משגיח שתהיה לו רמה כזו, יהיה משגיח שתהיה לו רמה אחרת - -
זבולון אורלב: אני שומע אותך בסבלנות, אולי תגיע, בכל זאת, לשאלה - איפה עומד עניין הרפורמה?
שמואל הלפרט: איך זה יפתור את הבעיה של משגיח – מושגח?
שמעון אולמן: זה יפתור את הבעיה בצורה פשוטה: לאדם תהיה תעודה שיש לו יכולת השגחה בענף הבשר, או בענף אחר כלשהו.
שמעון אולמן: הרעיון הוא להקים חברות נותנות כשרות שתפעלנה ברחבי המדינה.
זבולון אורלב: הן תגבנה את הכסף מהמושגחים והם תעסקנה את משגיחי הכשרות.
עתניאל שנלר: מעין חברת כוח אדם, כזו.
זבולון אורלב: חברה נותנת שירותים.
שמעון אולמן: חברות נותנות שירותי כשרות, כאשר – ופה הנקודה החשובה: החוק יישמר.
שמעון אולמן: רב העיר הוא זה שנותן את תעודת הכשרות.
שמעון אולמן: לאמור, העובדה שיש חברה בעיר מסוימת, היא מפעילה את מערך הכשרות, היא מפעילה את האנשים, רב העיר הוא נותן את הכשרות.
עתניאל שנלר: מי בוחר את החברה?
שמעון אולמן: יהיו מכרזים.
עתניאל שנלר: של מי?
עתניאל שנלר: מי עושה את המכרזים?
זבולון אורלב: ענף הכשרות ברבנות הראשית, או הרשות.
עתניאל שנלר: אולי הרב המקומי.
שמעון אולמן: לא, לא.
שמעון אולמן: הרב המקומי - -
זבולון אורלב: אנחנו נקיים דיון בנושא הכשרות.
זבולון אורלב: כאן נעסוק רק בראשי הפרקים, לא ניכנס יותר לעומק.