GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: גם שמחתי, ביום חגה של הכנסת, כששמעתי את ראש הממשלה שגם הוא קורא לכל הגופים החוקרים והבדוקים לא לגמגם ולהמשיך ולעשות את מלאכתם נאמנה ואני חושב שזו קריאה מאוד חשובה.
זבולון אורלב: רבותי, אנחנו חוזרים לדיון על דוח מבקר המדינה שקשור במשרד החוץ.
זבולון אורלב: כאמור, הנושא הראשון יהיה סוגיית המינויים בראשי פרקים.
זבולון אורלב: נחשפו בעיות, כשלים ומחדלים בנושאים של מינוי וקידום עובדים.
זבולון אורלב: רק קרוב למחצית מראשי הנציגויות שלנו בחו"ל הם עובדים שהשתתפו בקורס צוערים, שהוא הקורס הבסיסי.
זבולון אורלב: כלומר, ההנחה היא שמי שלא עבר את הקורס הוא אדם שחסר לו חלק מההכשרה וההכנה שלו לשמש כראש נציגות.
זבולון אורלב: צריך לומר, גברתי שרת המשפטים, שלפחות יושב ראש הוועדה הנוכחית יודע להעריך מאוד את החשיבות של שירות החוץ.
זבולון אורלב: אמנם אנחנו "עם לבדד ישכון", אבל זה טוב שאנחנו "עם לבדד ישכון" בארץ ישראל ואנחנו לא רוצים להתחלק בה עם אף אחד אחר.
זבולון אורלב: אבל בכל מה שקשור ביחסי החוץ, גם משה רבנו, כשעם ישראל כשל בפרשת המרגלים וגם בפרשת עגל הזהב, חלק מהניסיון שלו לשכנע את הקב"ה לסלוח ולוותר לעם היה: מה יאמרו הגויים.
זבולון אורלב: בגלל שאין לך יכולת להביא את העם לארץ ישראל, אתה לא אלוהים ואתה לא ריבון כל העולמים.
זבולון אורלב: עובדה שהקדוש ברוך הוא סלח, אז כנראה - -
ציפי לבני: הוא התחשב במה יאמרו הגויים...
זבולון אורלב: אגב, יש עוד הוכחה ניצחת.
זבולון אורלב: הרש"י הראשון בתורה שואל: התורה מתחילה ב"בראשית ברא אלוהים".
זבולון אורלב: היו צריכים להתחיל בעניינים הפרטיקולאריים של עם ישראל בכל פרשת יציאת מצרים, במצווה הראשונה של קידוש החודש אלא "שמא יאמרו אומות העולם למה אתם גוזלים את ארץ ישראל".
זבולון אורלב: לפיכך, פתחו בבראשית לומר שהקב"ה ברא את העולם, וכבורא העולם הוא אדון כל העולמים וברצונו נותן לנו את ארץ ישראל וברצונו נוטל אותה מאתנו.
זבולון אורלב: אז גם בהתחשב מה יאמר העולם, נפתחה התורה בספר בראשית ולא בפרק י"ב בספר שמות.
זבולון אורלב: לכן, החשיבות של ראש נציגות היא חשיבות עליונה ויש לה משמעויות ובוודאי היינו רוצים שראש נציגות שלנו יהיה האדם המוכשר ביותר, המתאים ביותר לייצג את המדינה שלנו בכל ההיבטים ואם אחוז מאוד גדול, כפי שחשף הדוח, הם אנשים שלא השתתפו בקורס צוערים, הדבר הזה אומר דרשני.
זבולון אורלב: היו עוד ליקוים טכניים שאני לא רוצה להיכנס אליהם.
זבולון אורלב: גם ליקויים בכך ששרים ומנכ"לים התערבו יותר מדי במינוי של הנציגים שלנו בחו"ל וכך גם החברות של המפקח הכללי במשרד החוץ.
זבולון אורלב: יש מפקח כללי לא רק במשטרה אלא גם במשרד החוץ, שממונה גם על הביקורת הפנימית ולא ראוי שהוא ישב.
זבולון אורלב: ליקוי שהמועמדים עצמם אינם מופיעים בפני הוועדות ואין להם אפשרות להרשים ולשמוע ולהשיב על טענות, אם יש כאלה.
זבולון אורלב: לא דנים בכל המועמדים.
זבולון אורלב: יש מי שמכוון כנראה.
זבולון אורלב: על כל פנים כך עולה מהדוח, שהיה מי שכיוון.
זבולון אורלב: אני מבין שנקטו בשמו, מי שהיה הסמנכ"ל הבכיר למינהל, מר נסים בן שטרית, שלא הציג את כל המועמדים אלא רק חלק מהם.
זבולון אורלב: התברר שאין אמות מידה או קריטריונים לבחינת התאמתו של מועמד למשרה וגם בתפקידים המינהלים התקבלו עובדים שהם חסרי השכלה, חסרי תעודות בגרות.
זבולון אורלב: ועוד סוגיות שקשורות במשך השירות בחו"ל, אי קביעת התנאים להארכת השירות בחו"ל, אי קביעת הפרק המינימאלי והמקסימאלי לשירות בארץ.
זבולון אורלב: נראה שכאילו הכל בערך.
זבולון אורלב: היה לי רב שאמר שבערך אין לזה ערך.
זבולון אורלב: גם המעבר של עובדים מהשירות המינהלי לשירות הדיפלומטי.
זבולון אורלב: הענקת דרגות שלא בהתאם למתחייב מההוראות.
זבולון אורלב: בקיצור – תמונה מאוד עגומה במשרד שנתפס בציבור כמשרד מעונב, מכובד, משרד שמתנהג בנימוס, משרד שהוא ייצוגי.
זבולון אורלב: אז דווקא במשרד כזה התברר שהליבה של כוח האדם שעוסק בשירות החוץ, נמצאו בו ליקויים מאוד משמעותיים.
זבולון אורלב: לגבי שגרירות ישראל בקנדה והתרומות, זו פרשה שאנחנו נדון בה.
זבולון אורלב: סדר הדיון יהיה כזה שנבקש ממבקר המדינה ומאנשי צוותו לפרט קצת יותר את הליקויים ואז, נעביר את רשות הדיבור לשרת החוץ והמשפטים באופן זמני.
זבולון אורלב: נבקש גם מאנשי צוותה לדבר.
זבולון אורלב: שרת החוץ התנצלה מראש שלא תוכל לשבת אתנו לאורך כל הישיבה ואחרי שעה ורבע או משהו כזה היא תעזוב.
ציפי לבני: אני אשב ככל שיידרש על ידי כבודו.
זבולון אורלב: אדוני המבקר, בבקשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח של משרד מבקר המדינה לגבי משרד החוץ הוא דוח שיצא בחודש יוני ואני יכול לומר, אדוני, בחלק של השבחים, שמשרד החוץ מטפל וטיפל בנושאים בצורה נכונה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אמנם לא בכולם אלא בחלקם וכפי שקיבלנו מדיווחי משרד החוץ, ממלאים אחר הדוח של מבקר המדינה וההצעות וההמלצות הכרוכות בו הלכה למעשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שזה לברכה שדוח שמוצע לאחר מאמץ רב מאוד על ידי עובדי המשרד למבקר המדינה, העובדים המקצועיים, מגיע למימוש.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: נדמה לי שהדבר הזה הוא דבר שראוי לציון ולכן, אמרתי את זה בפתח דבריי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: את הדברים הללו הייתי אומר באופן אישי גם לשרת החוץ וגם למנכ"ל משרדה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לעניין הביקורת עצמה: בפתח הדברים רציתי להתרכז, ואנשיי, אנשי משרד המבקר ירחיבו בשני נושאים: בעמדתי העקרונית יש שני נושאים שנדמה לי שצריך לתת עליהם את הדעת בצורה יסודית, רחבה ומקיפה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: ראשית, המינויים הפוליטיים שמתמנים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מתכוון ל-11 המינויים שלדעתי צריך לבטל אותם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: המינויים צריכים להיעשות בשיטה שבה מתמנים עובדים על פי מכרז מתאים במשרד החוץ, כאשר הטובים ביותר והנאמנים ביותר לעבודתם במשרד החוץ מתמנים לתפקיד הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני יודע שיש פה הסכמים והיו הסכמים בין ראשי ממשלות וממשלות והחלטות ממשלה בעבר וכולי, ואנחנו ממשיכים בגישה הזאת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אבל עמדתי העקרונית היא להפסיק את המינויים כולם ולמנות את האנשים על פי שיטה שניתן ליישם אותה בקלי קלות, משום שהיא השיטה הנהוגה גם במישור הציבורי, הממשלתי, במדינת ישראל.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני ער לכך שבין המינויים שאנחנו קוראים להם "מינויים פוליטיים", יש כרגע מינויים של אנשים טובים מאוד, מצוינים, אבל יחד עם זאת השיטה כולה צריכה להשתנות ולדעתי, צריכים לבחון בהקדם את הנושא של ביטול כל הנושא של המינויים הפוליטיים.
זבולון אורלב: לאמור, אם איש פוליטי רוצה להתמנות - שיעמוד במכרז.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בוודאי.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: גם מפגישות עם השגרירים וגם מביקורים שערכתי, מדובר בנושא התרומות, שהעלית אותו בפתח דבריך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בתופעה של התרומות יש בעיה ואומר לך מה היא: הבעיה היא בכך שבשגרירויות יש אירועים שרוצים לחגוג אותם בצורה מכובדת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האירועים האלה הם בדרך כלל ביום העצמאות, כאשר יש קבלת פנים וארוחה ומזמינים את הקהילה היהודית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: המימון של האירועים האלה, לצערי הרב, ואני אומר את זה מתוך מגע עם השגרירים בנושאים האלה, המימון לא אחת מגיע ממקורות שלא הייתי רוצה ששגרירי מדינת ישראל יעסקו בכך.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אם שגריר יושב במדינה X והוא צריך לגייס את הכספים ובדרך כלל יש ריסון.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתה לא פונה לתורמים הקבועים שתורמים לקרנות הלאומיות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתה לא פונה לקהילה היהודית או לחלקה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אתה פונה לישראלים שנמצאים במקום ובין הישראלים יש בעלי עסקים ואתה, כשגריר, פונה אליהם וזה, לעניות דעתי, מכביד בצורה משמעותית על השגריר שצריך לעשות את המלאכה הזאת.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לכן, הייתי מעדיף, וזאת ההמלצה שמופיעה בעמוד האחרון של הדוח שלנו, שמדינת ישראל תמצא את הדרך התקציבית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כן, זה מופיע בעמודים 55,56, שמדינת ישראל תמצא את הדרך הנכונה בהגדלת התקציב של משרד החוץ כדי שאפשר יהיה לממן את הנושאים הללו מכספי המדינה ולא מכספם של תורמים לעניין.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש כאלה שאומרים לי מבין השגרירים שנפגשתי אתם: תשמע, גם שגרירות ארה"ב עושה את זה והם הראו לי חוברות הטקס שבהם מופיעים שמות של ספונסרים בעניין הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אז גם אם ארה"ב עושה את זה, זה לא אומר שמדינת ישראל צריכה לעשות את זה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לנו יש את המגבלות שלנו גם בנושא של גיוס תרומות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לדעתי, צריך להגדיל את תקציבו של משרד החוץ ולאפשר שקיום המסיבות הללו יעשה על ידי מדינת ישראל, בהקצבה של אוצר המדינה, שנמצא בפיקוח ולא באמצעות תרומות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אדוני, הייתי מציע שהאנשים שלנו, שעשו את הדוח במקצועיות רבה ותוך זמן ארוך ובבדיקה יסודית כולל הביקור בקנדה יאמרו גם הם מספר מלים בנושא הזה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מציע שמר סלייפר, ראש החטיבה במשרדנו, יאמר כמה מלים.
עמוס סלייפר: אני אשתדל לקצר כי גם היו"ר סקר בראשי פרקים ואתייחס רק לנקודות שעוד לא הועלו.
עמוס סלייפר: לגבי המבנה הארגוני של המשרד: אף שבשנים 2000-2005 צומצם כוח האדם במשרד ב-15%, נוספו לו אגף, 3 חטיבות ו-35 מחלקות.
עמוס סלייפר: לכל יחידה שנוספה מונה מנהל.
עמוס סלייפר: ב-8 מהמחלקות היה עובד אחד בלבד וב-34 שובצו רק 2 עד 3 עובדים.
עמוס סלייפר: הפיצול הארגוני הרב והגידול במספר היחידות ואתו הגידול במספר המנהלים מעוררים ספקות לגבי הזיקה שבמבנה המשרד והשינויים שחלו בו ובין המערך התפעולי הדרוש לו.
עמוס סלייפר: גיוס עובדים, כבר דיברנו קודם על עובדים שלא עברו קורס צוערים.
עמוס סלייפר: לגבי הרכב ועדת המינויים, היו לנו כמה הערות: במשרד החוץ יש שתי ועדות מינויים, ועדה עליונה וועדה שניה והרכבן היה קבוע.
עמוס סלייפר: החל מסוף שנת 2002 ישבו שרי החוץ כיו"רים ועדת מינויים עליונה ולדעת המבקר, השתתפות השרים בדיוני שתי הוועדות, יש בהם משום התערבות של דרג פוליטי במינוי עובדים למשרדות מקצועיות שאינן בין 11 המשרות הפטורות ממכרז, שעליהן דיבר המבקר כרגע.
עמוס סלייפר: העלינו גם ליקויים בהליך עבודתן של ועדות המינויים.
עמוס סלייפר: היו קשרים בין מועמדים למינוי לבין חברי הוועדות.
עמוס סלייפר: הדיון במועמדים היה לקוי.
עמוס סלייפר: המועמדים עצמם לא מופיעים בפני הוועדות אל רק ניירות שמתארים אותם.
עמוס סלייפר: היו עובדים שהיו להם עבירות משמעת בעבר והנושא הזה לא עלה לדיון בוועדות.
עמוס סלייפר: לא נקבעו אמות מידה לבחינת התאמתם של מועמדים ולא משקלות לשכלול הציון הסופי שלהם.
עמוס סלייפר: היו בעיות ברישום הפרוטוקולים.
עמוס סלייפר: מונו צוערים לתפקידים בחו"ל במדינות שלא היתה כל הצדקה למנות אותם.
עמוס סלייפר: נמצאו אי התאמות בין תקן המשרות של המשרד הרשום בנציבות שירות המדינה ובין זה הרשום במשרד.
עמוס סלייפר: היו בעיות במעבר של עובדים משירות לשירות.
עמוס סלייפר: במשרד החוץ יש שירות מדיני, שירות חוץ מינהלי ושירות מינהלי.
עמוס סלייפר: נמצאו גם בעיות של קידום עובדים בדרג וקידום עובדים בדרגות.
עמוס סלייפר: נמצאו 72 עובדים מ-430 עובדים בשירות המדיני, בשירות החוץ מינהלי, שלא היתה להם השכלה אקדמאית או שהיה להם תואר בוגר והם היו בדרגה אחת עד שלוש דרגות מעל דרגת השיא שלהם.
עמוס סלייפר: לגבי 11 המינויים הקוואזי-פוליטיים, המבקר דיבר על זה.
עמוס סלייפר: היה גם את העניין של מימון האירועים בחו"ל, שלדעת הביקורת עלולה להיווצר תלות בין השגרירות לבין האיש, נותן התרומה.
עמוס סלייפר: במקרה הטוב ביותר, גם אם לא תיווצר תלות, יש אי נעימות רבה בזה שהם צריכים לבוא ולבקש טובות כדי לבצע את ההפקות של האירועים ושגרירים אמרו את זה.
עמוס סלייפר: למען הקיצור אסתפק בזה.
זבולון אורלב: כמה מילים על השגרירות בקנדה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יש פה נציגה שערכה את הדוח על קנדה, הגברת מראש האגף אצלנו.
רונית אלימלך: אני מנהלת אגף במשרד מבקר המדינה.
רונית אלימלך: אנחנו בדקנו בקנדה הן באמצעות מסמכים והן באמצעות מפגש עם העובדים וכמובן עם השגריר, כולל השגריר לשעבר, שאתו נפגשנו.
רונית אלימלך: למעשה, בחרנו את הנציגות הזאת גם בגלל שידענו מראש שיש בעיות מסוימות שם במסגרת יחסי עבודה ורצינו לראות איך זה משפיע על תפקוד השגרירות.
רונית אלימלך: המטרה שלנו היתה לראות מה התפקיד של משרד החוץ כאשר מתעוררות בעיות בנציגות ואיך הקשר בין הנציגות למשרד החוץ, מה התקנון אומר לגבי אי אלו נושאים שנראים לנו חשובים על פי הביקורת שעשינו.
רונית אלימלך: ובאמת ראינו שנושא חילופי השגרירים לא היה מספיק מוסדר בתקנון.
רונית אלימלך: לדוגמה, דבר שנראה טכני לכאורה ופעוט כמו מועד חילופי השגרירים, שמתואם ביניהם, יצר כאן מצב של חיכוך שהייתי אומרת שהשגריר שנכנס, נכנס על רגל שמאל לתפקידו.
רונית אלימלך: ראינו איך השגריר הקודם נאלץ להיות בסיג ושיח עם השגריר הנוכחי בגלל עניינים של ציוד, ריהוט, ומצאנו גם בעיות ברשימות המצאי של המשרד, ששנה וחצי לפני זה המערכת נפלה ואי אפשר היה לעקוב אחרי המצאי.
רונית אלימלך: יש שם ציוד והרבה דברים יקרי ערך ותמונות יקרות ערך, שמאוד חשוב שירשמו ושיהיה מעקב אחריהם.
רונית אלימלך: אנחנו המלצנו שיקפידו על העניין של רשימות המצאי כדי למנוע אי נעימויות וגם כדי לשמור על הרכוש של המשרד.
זבולון אורלב: עוד ממצא אחד קטן.
רונית אלימלך: מצאנו בעיה שהיא ספציפית לקנדה: יש מחנה שהשגריר הקודם יזם אותו ואשתו ובנו המשיכו בפעילות הזאת גם אחרי שהשגריר הקודם עזב ולא ראינו שיש בתקנון התייחסות למגבלות של מה מותר ומה אסור לשגריר או לבני משפחתו לעשות אחרי שהוא מסיים את הכהונה שלו.
רונית אלימלך: שמענו שגם עכשיו יש המשך לעניין הזה, אחרי הביקורת וקיבלנו ביקורת שהפעילו הזאת עדין ממשיכה.
זבולון אורלב: אני מעביר את רשות הדיבור לשרת החוץ ובוודאי שמעבר לכל הדברים שהושמעו כאן, יש התעניינות גדולה מאוד מה קורה עם המינויים הפוליטיים, מה דינם?
זבולון אורלב: הם ימשכו, הם יפסקו?
זבולון אורלב: ודאי שאנחנו מצטרפים לעמדת המבקר כי אנחנו באמת רואים שהמינויים הפוליטיים, אף שאני מציין שבחלקם הם מאוד מוצלחים, הם יכולים לעבור את הדרך הרגילה.
זבולון אורלב: אגב, בחברות הממשלתיות, גברתי היתה פעם מנהלת רשות החברות הממשלתיות, אנשים עם זיקה פוליטית צריכים כישורים מיוחדים וגם ניסיון וגם השכלה.
זבולון אורלב: כלומר, לא חוסמים את הדרך ובוודאי שאני, כאיש פוליטי, לא אסכים שתחסם הדרך אלא כדי שאנשים פוליטיים לא יקצרו לעצמם את הדרך בגלל שהם אנשים פוליטיים ויוותרו להם על השכלה, על ניסיון, ותינתן להם עדיפות בחירה.
זבולון אורלב: אז הלכו לקצה השני ואמרו שאיש פוליטי צריך כישורים עודפים, כישורים מיוחדים וגם ניסיון.
זבולון אורלב: אבל בוודאי שתופעת המינויים הפוליטיים פסולה מיסודה.
ציפי לבני: אני אתייחס לזה.
ציפי לבני: למען הסר ספק, הליקויים מתייחסים לתקופת כהונתם של שרים קודמים אבל אני בהחלט רואה את עצמי כאחראית לתיקון הליקויים וגם אפרוס בפני הוועדה בסיפוק מה עשינו, ואני חושבת שבמובן המהותי נעשו שינויים משמעותיים ודרמטיים אבל עדין, בחלק מהדברים אנחנו נמצאים בתהליך של שינוי וגם אפרוס בפני הוועדה חלק מהבעיות, כפי שאני רואה אותם היום.
ציפי לבני: ראש הוועדה התייחס ודיבר על הצורך של משרד החוץ לייצג.
ציפי לבני: בין היתר, בגלל שתפקידו של משרד החוץ זה לייצג את ארץ ישראל היפה, לא רק במובן החיצוני אלא גם מבחינת התכנים והערכים שלה ומה היא באמת וכפי שהיא צריכה להיות היא צריכה להיות ערכית ונקיה ומקצועית, כך גם חשוב מבחינתי לא רק שילבש חליפה אלא גם מה הוא מסמל מתחת לחליפה.
ציפי לבני: לכן, משרד החוץ קודם כל, כשלעצמו, כחלק ממה שנקרא "ישראל" צריך לבטא את זה בחיי היומיום שלו.
ציפי לבני: ועם זה צריכים ללכת עובדי המשרד גם בארץ פנימה וגם אלה שנשלחים החוצה ואז, אני בטוחה שאדם שיודע שכך זה מתבצע בחיי היומיום שלו במשרד לא צריך להתאמץ כדי להוציא את זה החוצה, זה בא באופן טבעי.
ציפי לבני: זה המסר שיש לעובדי משרד החוץ היום.
ציפי לבני: תוך תקופת זמן קצרה, אני חושבת שנוכל להתגאות בחלק מהשינויים.
ציפי לבני: עם כניסתי לתפקיד עבדנו על הרפורמות, שהן הרפורמות הראויות, בהתחשב בדוח מבקר המדינה, שהיה מונח על שולחננו.
ציפי לבני: הרפורמה נעשתה תוך תיאום ועצה אחת עם נציבות שירות המדינה, עם היועמ"ש לממשלה וגם בעבודה משותפת עם ועד העובדים, על מנת לנסות ולהגיע לדבר הנכון, גם מבחינת מה שנכון לעשות ככלל וגם על מנת להוביל את זה במשותף יחד עם עובדי המשרד.
ציפי לבני: אני חושבת שיש לנו את אותו אינטרס.
ציפי לבני: אותם דברים שביטאתי קודם, אני חושבת שכל אחד מעובדי המשרד יכול להצטרף אליהם בשמחה.
ציפי לבני: אתחיל בנושא שהוזכר כאן קודם וקל לי לענות עליו, נושא התרומות של הנציגויות בימי העצמאות.
ציפי לבני: הייתי מודעת לבעיה הזאת כשרה בממשלה.
ציפי לבני: אני חושבת שכל הסיטואציה של תרומות, שחלק ממשרדי הממשלה נאלצים לפנות לבעלי הון בארץ ובחו"ל על מנת לקבל תמיכה במשהו שהוא חלק מהמדיניות של הממשלה או הצורך שלה לבצע, בעיניי זה מאוד בעייתי מלכתחילה.
ציפי לבני: בזמנו פניתי, עוד טרם הגיעי למשרד החוץ, בכובעי כשרת קליטה, ששם זה גם מקום שבו יש הרבה גופים שרוצים לתרום, פניתי ליועמ"ש לממשלה וביקשתי שיוצאו הנחיות כדי שידע השר, ידע המשרד את המותר והאסור בדברים האלה ובצדק, רוב הדברים אסורים.
ציפי לבני: לכן, עם קבלת הדוח, ההנחיה שניתנת היום לנציגויות זה להפסיק את התרומות.
ציפי לבני: כיום, מאחר ואנחנו נמצאים לקראת יום העצמאות של 2007, חלק נמצאים כבר בהליכים, אז ההפסקה המוחלטת תהיה מיום העצמאות 2008 אבל גם ב-2007 ביקשנו לתת הנחיות ברורות של גדר המותר והאסור בהקשרים האלה.
ציפי לבני: במקביל, הבנתי שכבר יצא חוזר ראשוני מטעם היועמ"ש לממשלה בכלל, שהוא הנחיה כוללת לכל משרדי הממשלה ואז, יקל עלינו להשתמש בו כדי לתת לשגרירויות את ההנחיה הנכונה.
ציפי לבני: גם אני חושבת שהסיטואציה הזאת היא לא טובה לשגריר - -
זבולון אורלב: מה המצב כרגע?
ציפי לבני: ההנחיה שעכשיו אנחנו מוציאים היא להפסיק את התרומות לימי העצמאות.
ציפי לבני: תהיה הנחיית מעבר לשנת 2007, כי חלק מהנציגויות נמצאות בתהליכים, כשהנחיות המעבר יתבססו על הנחיות יועץ, שאני מבינה שהוצאו או שמוצאות או שטיוטה שלהן הוצאה, שעוסקת בקשר שבין משרדי הממשלה השונים לבין תורמים.
ציפי לבני: לכן, השנה הקרובה יכולה להיות תקופת מעבר.
ציפי לבני: משנת 2008, מבחינתי, חל איסור מוחלט אלא אם כן יהיה מותר על פי הנחיות היועמ"ש לממשלה.
ציפי לבני: אין לי ספק שהקשר הזה והזיקה הזאת לא טובים ולא נכונים ולמדינת ישראל יש אינטרס משלה, שחגיגות יום העצמאות יוצגו נכון וכיאות בחו"ל והם מעניינה של מדינת ישראל והם צריכים לייצג את ענייניה של מדינת ישראל ופחות את ענייניהם של גופים פרטיים, למרות שחלקם, אני לא רוצה לפגוע בחלק מהחברות, חלקן באות עם רצון להוציא את שמה הטוב של מדינת ישראל, לא רק בהיבט העסקי שלהן אבל תמיד הצורך לבחון בין לבין מאוד בעייתי.
ציפי לבני: ביחס לרפורמות שנעשו בוועדות המינויים.
ציפי לבני: הוגדרו שלוש ועדות מינויים כאשר האחת לראשי נציגויות בחו"ל, השניה לתפקידי ניהול בכיר במטה והשלישית, לכל שאר התפקידים במשרד.
ציפי לבני: בהתאם להמלצות הדוח, מכל הוועדות הוצאו ראש מטה שר החוץ, שהיה בעבר שותף בוועדות נוספות והמפקח הכללי של המשרד.
ציפי לבני: כך גם הוסף אלמנט של רוטציה בתוך הוועדה.
ציפי לבני: הוצע נציג ציבור חיצוני.
ציפי לבני: בנציבות שירות המדינה יש רשימה של נציגי ציבור, שיש להם הבנה והם בדרך כלל פורשי משרד החוץ לשעבר, פנסיונרים - -
זבולון אורלב: יש לציין שנציגי הנציבות נמצאים פה, מר יעקב ברגר, שהוא המשנה לנציב ומר מוטי אהרוני, שהוא הסגן.
ציפי לבני: על מנת שהשקיפות תהיה כזאת, שבנוסף לפרוטוקולים תהיה אמירה גם לציבור בוועדה עצמה.
זבולון אורלב: גם עורך דין רון דול נמצא כאן, היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה.
ציפי לבני: - - לכן, על מנת שהציבור יוכל לומר את דברו בוועדה באופן סמלי, הוספנו לוועדה נציג ציבור, כפי שמקובל בחלק מוועדות המינויים של נציבות שירות המדינה.
ציפי לבני: בדרך כלל, מדובר באדם שהוא פורש משרד החוץ, שמכיר את המטריה והוא נותן את האינפוט הזה.
ציפי לבני: כך גם יש הרכב רוטציוני של סמנכ"לים שמתחלפים בדיונים בוועדות.
ציפי לבני: בכך נלקח הטיעון שיש סוג של רוב אוטומטי לוועדה.
ציפי לבני: ביחס להשתתפות שר החוץ: שר החוץ לא משתתף היום בשתי הועדות האחרות, ועשינו את זה לארח דיון שהתקיים גם עם נציבות שירות המדינה וגם עם היועמ"ש לממשלה, בדבר הצורך בהשתתפות שר חוץ רק בוועדה לראשי נציגויות בחו"ל ואסביר את הצורך.
ציפי לבני: וכמו תמיד, בסופו של דבר השאלה היא לא רק אם משתתף שר אלא גם דרכי התנהלותו בוועדה אחר כך.
ציפי לבני: הגענו למצב שבו אולי כתוצאה מהיסטוריה מסוימת, זה הוביל לרצון לשלול את ההשתתפות וזה הביא למצב קצת בעייתי.
ציפי לבני: המינויים של ראשי הנציגויות זה מינויי ממשלה.
ציפי לבני: זאת אומרת, מלכתחילה מדובר במצב שבו שרים אמורים לאשר אותם ולכן, שר חוץ שאמור להביא את המינויים האלה לממשלה צריך להיות חלק מהליך הבחירה, כדי שיוכל להיות שלם עם זה ולהביא את זה לממשלה.
ציפי לבני: ניסינו לחשוב בחלק מהתהליך, האם אפשר להשאיר את שר החוץ רק בנציגויות שהן נציגויות בעלות משקל מאוד משמעותי ולצמצם את זה.
ציפי לבני: אני מוכרחה לומר שזה היה מקל על השר אבל אז, אחרי דיונים שהיו עם היועמ"ש לממשלה וגם עם הנציבות, הגענו למסקנה שזה בלתי אפשרי.
ציפי לבני: זה בלתי אפשרי כי קיימות תקופות שבהן לנציגות מסוימת יש משקל רב יותר מאשר תקופות אחרות.
ציפי לבני: אולי בימים אחרים היא נציגות פחות חשובה בגלל בעייתיות מסוימת או רצון לקדם יחסים מיוחדים באותה תקופה והדבר השני, ברגע שאנחנו קובעים מדרג לנציגויות גם שומעים את זה בחוץ.
ציפי לבני: מגיעים הנה שרי חוץ ולכל אחד אני אומרת ואני גם מתכוונת לזה, שאני רואה את יחסינו הבילטראליים כמאוד חשובים ולא במישור השוואתי לחשיבות מול מדינות אחרות.
ציפי לבני: לכן, ההחלטה היתה שהשר משתתף רק בוועדה הראשונה.
ציפי לבני: ביחס לנוהל העבודה של הוועדה: - -
זבולון אורלב: אם אפשר עדין בנקודה הזאת: מניסיוני, אני לא מכיר אח ורע, ששר יושב בראש ועדת מינויים, גם אם המינויים האלה מובאים לממשלה.
זבולון אורלב: אני כן מכיר - -
ציפי לבני: אתה מכיר ועדות איתור והמלצה לשר.
זבולון אורלב: לאו דווקא.
זבולון אורלב: ועדת טירקל, שבדקה עכשיו את הרמטכ"ל, אז גם אם השר רוצה להביא מישהו, עדין יש מסנן ציבורי-מקצועי שיכול להיות איזון לעמדתו של השר.
זבולון אורלב: המתכונת הזאת לא ידועה לי.
ציפי לבני: אני אסביר.
ציפי לבני: כל מינוי שבא לממשלה, כשהשר מביא אותו – השר שותף בהחלטה טרם הבאתו לממשלה.
ציפי לבני: הוא יכול להיות שותף במספר דרכים: יכולה להיות ועדת איתור שממליצה לשר על מספר מועמדים ואז, השר בוחר מבין המועמדים שדרך אגב, מבחינתי זו יכולה להיות גם סוג של אופציה וזה חלק מהדיונים שדנו בהם, האם להגיע למצב שבו קודם יהיו דיונים והגענו למסקנה, שזה סרבול.
ציפי לבני: טוב שיהיה מיון ראשוני ואז זה יובא לשר אבל גם כך זה מגיע לשר.
ציפי לבני: בסוף, שלושת המועמדים הטובים ביותר יגיעו לשר ואז, הבחירה מבין שלושת המועמדים הסופיים תהיה רק של השר.
ציפי לבני: אני אסביר את אופן הדיון בוועדה.
ציפי לבני: ראשית, ממפים ומנפים ומגיעים למצב של המועמדים המועדפים על ידי כלל חברי הוועדה.
ציפי לבני: הבחירה מי המועמד המועדף מבין שלושת המועמדים האלה נעשית על ידי כלל חברי הוועדה.
ציפי לבני: ככה היו מביאים לי 2,3 מועמדים והייתי בוחרת וזה היה הופך את מעורבות השר ליותר גדולה.
ציפי לבני: האופציה השניה, אם אתה נותן לדוגמה את הרמטכ"ל, סליחה, השם של הרמטכ"ל ניתן לוועדה על ידי השרים ואז הוועדה בוחרת האם השם שניתן לה מתאים לקריטריונים, שגם זה נותן משקל רב יותר לשר.
ציפי לבני: דהיינו, באשר לדאגתך, בעצם התהליך הזה יש משמעות לשר, אבל מבין כל השיטות היא המשמעות המינורית יותר.
ציפי לבני: יאמר עוד משהו: אני גזרתי על עצמי לא להיפגש עם מועמדים ולדון אתם.
ציפי לבני: מטבע הדברים אני פוגשת את אנשי המשרד במהלך העבודה השוטף אבל אני לא מקיימת פגישות עם מועמדים שהם מועמדים למינוי בנושא המינוי לפני.
ציפי לבני: הודעתי מראש, וזה חלק מפרוטוקולי הוועדה, שמי שיש לו התחייבות והיה רק מקרה אחד כזה, מבחינתי, אבל מי שנותן התחייבות או מדבר עם מישהו צריך לדווח על זה לחברי הוועדה.
ציפי לבני: מבחינתי, אסרתי על עצמי את הפגישות האלה כשביחס לוועדות, אני מודה שיש בזה בעייתיות.
ציפי לבני: מיד אפרוש את הבעייתיות.
ציפי לבני: היום, במשרד החוץ, המועמדים הם אלה שמחליטים והבחירה נמצאת בידי העובד.
ציפי לבני: העובד מחליט האם הוא רוצה להשתתף במכרז כזה או אחר ובעצם, יש בעייתיות מסויימת להנהלה ואני לא מדברת עכשיו על השר, לשלוח עובדים מתאימים למקום מסוים כי אלה צורכי המשרד, צורכי המדינה לצורך העניין.
ציפי לבני: לכן, יש כאן מוגבלות שכשר, לקחתי אותה על עצמי והמנכ"ל יתייחס לשאלה איך נכון מבחינתו לעשות את זה.
ציפי לבני: בוועדות משתתף בכל התהליך נציג היועמ"ש של המשרד.
ציפי לבני: התלבטנו בשאלת ההופעה בפני הוועדה ואני מודה, שכשנכנסתי לתפקידי הדבר הראשון שאמרתי שאני רוצה זה להיפגש עם כל המועמדים או שהוועדה תיפגש עם כולם, אפרופו שרות המשפטים, אני חושבת שלראשונה הנהגתי נוהג שלפני הוועדה למינוי שופטים אני נפגשת עם כל המועמדים, משהו בסדר גודל של 100 איש.
ציפי לבני: אני אגיד מה הבעיות: ראשית, חלק בארץ וחלק בחו"ל.
ציפי לבני: כך או כך, התהליך שיכול היה ליצור הליך של סרבול וצריך לזכור שדווקא במקרה הזה לא השר, נציגי המשרד, מכירים את עובדי המשרד.
ציפי לבני: אני ביקשתי והתחלנו לבדוק את זה בוועדות האחרונות, שיתנו חוות דעת.
ציפי לבני: יש לנו מצגת על כל אחד מהמועמדים וביקשתי שיהיה במחשוב הזה את חוות הדעת הקודמות שהעובד קיבל מהממונים עליו.
ציפי לבני: חוות הדעת, כרגע, הן חלקיות כי זה רק לגבי העת האחרונה.
ציפי לבני: לגבי מועמדים יותר ותיקים, יש לי פחות חוות דעת עליהם למרות שהם בוודאי יותר מוכרים.
ציפי לבני: חלק מתהליך העבודה שנעשה היום במשרד, והמנכ"ל ייתן על זה פירוט, זה שכלול חוות הדעת שיש על העובדים בתוך המשרד כך שבעתיד, לפני הוועדה, יהיה מכלול של חוות דעת בהקשר הזה.
ציפי לבני: במבחן המציאות, חשוב לומר, כי אחת ההערות שהיו שאנשים לא מצליחים להתכונן, הכל נעשה בדקה ה-90 ולא בצורך מסודר.
ציפי לבני: אני גאה לומר שסיימנו את הליך המינויים לראשי הנציגויות לקיץ 2007 חוץ מצ'ופצ'יק אחד או שניים.
ציפי לבני: המשרות פורסמו כ-8 חודשים לפני שפג תוקף המינוי - -
זבולון אורלב: לפי תנועות הראש בשבילך זה צ'ופצ'יק אבל בשביל העובדים זה.
חנן גודר: ברלין זה לא צ'ופצ'יק...
ציפי לבני: סליחה, ברלין זו נציגות אחת מתוך 30 שמינינו.
ציפי לבני: זאת נציגות מאוד חשובה ואני מוכנה לפרוס כאן את כל גדר השיקולים ואני חושבת שאתם מבינים את הסיבות לדחיה.
ציפי לבני: אחרי שעשינו את כל המפגשים האלה ומינינו 30 ראשי נציגויות, אני חושבת שזה ראוי ואנחנו יכולים לטפוח לעצמנו על השכם.
ציפי לבני: אנשים בסך הכל יודעים להתארגן.
ציפי לבני: אני גם עברתי את החוויה, כשהגעתי למשרד, של לשלוח אנשים בדקה ה-90 ובכל זאת, אנשים צריכים להתארגן והילדים צריכים בתי ספר וכל הסיפור הזה צריך להיגמר כמה שיותר מוקדם.
ציפי לבני: זה היה מאוד לא פשוט אבל השלמנו קבוצה מאוד גדולה, כשליש מכלל ראשי הנציגויות בעולם מונו עכשיו, במהלך החודשיים האחרונים.
ציפי לבני: התהליך עבר באופן חלק וכל המינויים, למיטב זכרוני, הם פה אחד של כל חברי הוועדה.
זבולון אורלב: נציג העובדים יושב בוועדה?
ציפי לבני: נציג\
ציפי לבני: נציגי העובדים.
ציפי לבני: זה גם חלק מדיון שהיה.
זבולון אורלב: יש דיפלומטי, מינהלי וחוץ-מינהלי.
ציפי לבני: ביחס למינויים החיצוניים ואחזור לכמה סוגיות של כוח אדם בתוך המשרד.
ציפי לבני: הם חיצוניים\
ציפי לבני: פוליטיים.
ציפי לבני: תראו, עם כניסתי לתפקיד הודעתי שאני חושבת שנכון יותר לתת עדיפות לאנשי משרד החוץ וכך אני פועלת.
ציפי לבני: אני רוצה להתייחס למינויים ולומר שבחלקם הם היו פוליטיים.
ציפי לבני: דהיינו, אנשים עם זיקה פוליטית ברורה וחלקם היו מינויים שהם חיצוניים למשרד החוץ אבל הם לא פוליטיים בהגדרה ולכן, ההגדרה הנכונה יותר היא מינויים חיצוניים.
ציפי לבני: חלקם של המינויים החיצוניים היו בעבר מינויים פוליטיים.
ציפי לבני: הממשלה רשאית למנות 11 והמבקר התייחס לזה שזו היסטוריה ומעוגן בהסכמים ועוד כהנה וכהנה.