GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אבל אם אתה לא מדווח למשל למינהל, או לסיירת הירוקה, או למימרן, או למשרד הפנים, אתה רואה יש פה הרבה גופים לפיקוח, אז אף אחד לא יודע.
צבי רבהון: בפורום של ועדת שיפוט יש נציג של רת"ג לפחות, באים מנקודת ראות של עיצוב פני השטח והיבטים אחרים, הרבה פעמים זה קשור לניקוז גם, אבל הם גם לא גוף פיקוח, הם גם רק מעוניינים בתכניות.
יעל שאלתיאלי: הבדיקה היחידה שנעשית זה בדיקה תוצאתית בשטח.
יעל שאלתיאלי: אנחנו, עם החקלאי, ובדרך כלל אנחנו משתתפים במענק כזה או אחר לצורך הכשרת הקרקע, ולכן על מנת לקבל את המענק נעשית בדיקה תוצאתית בשטח.
זבולון אורלב: הוא אמר שאין פיקוח.
צבי רבהון: לא, לא פיקוח שוטף אלא בסוף עבודה כשהם רוצים לקבל את המענק שהם ראויים לו, שאושר להם, האיש שלנו בא ובודק שמה שבוצע בשטח,
זבולון אורלב: כלומר מגיע איש שלכם פיזית לשטח ורואה שלא הוצא חומר,
זבולון אורלב: יש בעיה שעותק של זה הולך לגופים השונים?
זבולון אורלב: ייצא עותק שוטף?
זבולון אורלב: אני לא רואה בעיה,
צבי רבהון: היות שהכל מתקשר אצל יעקב מימרן אין לי שום בעיה להוסיף שבכל תכנית שלנו, אפילו אם מדובר בפעולה מאוד רדודה,
זבולון אורלב: וגם למינהל.
איתמר בן דוד: אם אפשר להציע גם לפיקוח של משרד הפנים, שבהיבט,
זבולון אורלב: מימרן כבר יפיץ את זה, מימרן, אתה יש לך תפוצה, אתה כבר תפיץ את זה לכולם.
זבולון אורלב: רגע, כשאתם עושים כזה דבר זה לא צריך שום היתר של ועדה מקומית או שום דבר?
יעל שאלתיאלי: על פי חוק הניקוז אפשר לתת היתר עבודה,
איתמר בן דוד: הנוהל שגברת שאלתיאלי ציינה בדבריה, מדובר על נוהל פנימי.
איתמר בן דוד: ואנחנו כארגון ציבורי חושבים שדבר כזה הוא לא צריך להיות פנימי למשרד החקלאות.
איתמר בן דוד: הוא צריך להופיע,
זבולון אורלב: אני מבין שכל נוהל פנימי של משרד הוא גם יצטרך להתפרסם באיזה שהוא מקום.
איתמר בן דוד: אני הבנתי שהוא הופץ ליחידות ועובר תהליך הטמעה.
זבולון אורלב: יש לכם אתר אינטרנט של המשרד?
יעל שאלתיאלי: זה הופץ, אמרתי, גם למינהל מקרקעי ישראל, גם למשרד התשתיות וגם למשרד הפנים.
זבולון אורלב: יש לכם אתר אינטרנט?
זבולון אורלב: יפורסם באתר האינטרנט של המשרד.
זבולון אורלב: אני בעד שכל נוהל, תאמין לי, הדבר הכי טוב בעולם.
זבולון אורלב: אני מכיר את גברת שאלתיאלי, תאמין לי זה יהיה.
זבולון אורלב: יש עניין למנכ"ל שכזה דבר יפורסם, כי לדעתי זה חלק מההטמעה הכי טובה בעולם.
זבולון אורלב: כי כשהפקיד יודע או מישהו יודע שכל העולם יודע מזה, כל דבר שהשמש מאירה עליו הוא הדבר הכי טוב בעולם.
זבולון אורלב: זה יעזור להם להטמיע, גם החקלאי יודע.
זבולון אורלב: נכון, חבר'ה, זה לא בין החבר'ה, זה שזוף לכולם.
איתמר בן דוד: נקודה אחרונה, האם ניתן לפתוח את ועדות שיפוט התכניות האלה למשל למשקיף מארגוני סביבה, אמנם רת"ג נמצאים שם אבל בוועדות תכנון ובנייה בשנתיים שלוש האחרונות ניתן ייצוג לארגוני סביבה, והאם אפשר, כמשקיפים, למשל אנחנו כארגון סביבתי או ארגון סביבתי אחר, או יפנו לחיים וסביבה, ארגון הגג, מישהו מנציגי הארגונים הסביבתיים הלא ממשלתיים, בוועדת שיפוט תכניות,
תומר רוזנר: בישראל קיים חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות תשי"ז-1957, שנחקק במתכונת די מנדטורית של פקודת בניין ערים, חוק מאוד מיושן שלא נותן מעמד,
איתמר בן דוד: זה פשוט פקודות מנדטוריות קודמות.
איתמר בן דוד: פקודת הסחר וכו'.
תומר רוזנר: והוא בנוי במתכונת של פקודת בניין ערים הישנה, ושכחו לתקן אותו בעקבות חוקי התכנון והבנייה.
תומר רוזנר: לכן אין שם מעמד כמעט לציבור.
תומר רוזנר: החוק יוצר מנגנון שעוקף את חוקי התכנון, זאת אומרת תכנית ניקוז ותכנית שימור קרקע גוברת על תכניות בניין ערים.
תומר רוזנר: זה המצב הסטטוטורי.
תומר רוזנר: המצב לא כל כך משביע רצון, ומה שאומרת פה החברה להגנת הטבע שבהליכים לפי חוק הניקוז אין כמעט מעמד לארגוני סביבה, לא נעשים למשל תסקירי השפעה על הסביבה, כפי שמתחייב לפי חוקי התכנון.
תומר רוזנר: יש פה דבר שטעון רביזיה די יסודית.
איתמר בן דוד: אני ביקשתי פחות אפילו, אני לא בא לעשות חובות תסקירים על מפעלי ניקוז.
איתמר בן דוד: המינימום הנדרש, יושבים ומקבלים החלטות בתהליכים שמבצעים שינויים סביבתיים, הרבה פעמים בסמוך לרצועות נחלים, מבצעים שינויי פני קרקע, במסגרת אותו קו שמתאפשר בהכשרות קרקע.
איתמר בן דוד: זה לא בניית מבנים, אבל פני הקרקע משתנים.
איתמר בן דוד: השאלה אם אנחנו יכולים, ההיבט של שקיפות, לשבת, וכשם ההגדרה, משקיף.
איתמר בן דוד: לשמוע.
זבולון אורלב: אני הבנתי שרשות הטבע והגנים יושבת בפורומים האלה.
צבי רבהון: יש שתי ועדות.
צבי רבהון: ועדת שיפוט לתכניות הנדסית לתכניות ניקוז שהיא זרוע של מועצת הניקוז, זה באמת לפי חוק הניקוז וזה יכול להיות שזה יעבור שינוי במסגרת רפורמה שהממשלה החליטה עליה.
זבולון אורלב: חוק הניקוז שייך לאיזה שר?
צבי רבהון: שר החקלאות.
צבי רבהון: ויש ועדת שיפוט לתכניות שימור קרקע והכשרת קרקע, שזה מינוי של מנהל האגף לפי פקודת הסחר, לפי תקנות שימור קרקע, שהיא כולה בתחום משרד החקלאות, שזה מינוי שני, וההחלטה היתה כפי שהתייעצנו בלשכה המשפטית, למנות מי שמינינו, ואין שם, יש נציג ציבור שהוא מקק"ל בדרך כלל ונציג של רשות ניקוז, כי בדרך כלל שימור קרקע מחובר לניקוז.
צבי רבהון: אני מניח שאם המנכ"ל, נקבל הנחייה מהלשכה המשפטית לזמן או להוסיף חברים לוועדה,
זבולון אורלב: מנקודת המבט המקצועית כרגע אני שואל, יש איזו מניעה, יש איזו בעיה, אני לא מדבר כרגע מנקודות מבט אחרות, שמנכ"ל ושר צריכים לשקול.
זבולון אורלב: מנקודת המבט המקצועית הטהורה, אתה לא רואה מניעה?
צבי רבהון: אני לא רואה בעיה.
זבולון אורלב: זה בשימור קרקע,
צבי רבהון: ניקוז זו המלצה של מועצת הניקוז לנציב המים, זה מינוי שלו ויש פורום קבוע שבאמת מופיע נציג רת"ג ונדמה לי שנוסף גם משרד לאיכות הסביבה אגף מים ונחלים לאחרונה.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם המנכ"לית יכולה להשיב במקום, היא לא יכולה להשיב כאלה תשובות במקום, אני חושב שהשאלה היא במקומה, וכמי שלא מכיר את הבעייה אני נוטה לקבל את העמדה של היועץ המשפטי, אלא אם כן יובאו טיעונים אחרים.
זבולון אורלב: כלומר אני לא קובע עמדה סופית.
זבולון אורלב: מה שאני מציע שנבקש שתעשו בדיקה ביחס לאותה ועדה שכיום אין עין ירוקה צופה,
יעל שאלתיאלי: הקק"ל הכי ירוקה, הגוף הירוק הכי גודל במדינת ישראל.
זבולון אורלב: הקק"ל הוא ארגון חשוב, אבל בעיניי הוא חלק מהרשות המבצעת, למרות שהוא שייך למוסדות הלאומיים .
זבולון אורלב: כי ברגע שהיושב ראש מתמנה על פי הוראה של ראש הממשלה והיושב ראש העמית מתמנה על פי הוראה של יושב ראש המפד"ל זה רשות שלטונית.
זבולון אורלב: ולכן אני, עם כל הכבוד, לא רואה בקק"ל גוף ירוק וולונטרי.
זבולון אורלב: גוף ירוק פירושו שהוא לא נתון ללחצים של השלטון, יכול להביע את עמדתו באופן חופשי, בלי לחץ פוליטי, אלא יש לו את זווית הראייה הציבורית נטו, והוא צריך להיות חלק מיון.
זבולון אורלב: ולכן אני על רקע מה שאמר היועץ המשפטי שהחוקים, חוקי התכנון המתקדמים הקפידו לכלול בכל הליכי התכנון גם נציגי ציבור, אני מציע תשקלו את העניין הזה ואני אשמח לקבל תשובה בסדר גודל של שבועיים, ונעקוב אחרי הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני חושב שההערה כאן היא הערה ראוייה.
זבולון אורלב: אני לא שמעתי בכל הדיון אם יש צורך בתיקוני חקיקה.
זבולון אורלב: אני מבין שהחקיקה לא היתה הבעיה כאן, הבעיה שיש חוקים רק לא,
איתמר בן דוד: אבל יש פה נקודה, משרד החקלאות הוא מאשר תכניות מתוקף תקנות לשימור הקרקע, מגדר העובדה הזאת, זה תכניות סטטוטוריות, אבל בהמשך לעובדים של משרד החקלאות אין סמכויות, מהתקנות האלה, לאכוף את הביצוע בדיוק של התכניות.
איתמר בן דוד: אז יש פה איזו לאקונה.
זבולון אורלב: מה פירוש אין לו סמכויות לאכוף?
זבולון אורלב: כלומר אם הוא נותן, אם היא נותנת אישור לפעולת שיפור קרקע, ובביקור בשטח מתברר שלא נעשה ככה, אין לה יכולת לאכוף, מה אין לה יכולת, יש רק סנקציה כספית,
איתמר בן דוד: אין שום סנקציה.
איתמר בן דוד: משרד החקלאות מאשר תכנית, בסופו של דבר רק בסוף התכנית אפשר לבדוק מה בוצע ומה לא.
איתמר בן דוד: אבל התהליך, משרד החקלאות לא יכול לבדוק אותו, כי אין לו מפקחים.
זבולון אורלב: ולכם?
איתמר בן דוד: אם התכנית הזאת ידועה לנו אז יש, אבל היו מקרים שזה הרבה פעמים לא עלינו.
זבולון אורלב: אז זה אני מבין סגרנו עכשיו.
זבולון אורלב: אני מציע למנכ"לית המשרד לשקול את העניין הזה, ואם יש צורך לסדר בחקיקה את הסמכות, שתהיה לא רק סמכות כלכלית אלא גם סמכות סטטוטורית לעצור עבודות וכדומה.
זבולון אורלב: אני מציע לרשום את זה גם כן במסגרת הסיכומים שלנו, תשקלו את העניין הזה.
זבולון אורלב: מבחינתנו אם יש במינהל את הסמכויות, אני חושב שלא יזיק אם יהיה להם סמכויות.
קריאה: למיטב זכרוני אם מקימים רשות שימור קרקע ברשות ניקוז לה יש סמכויות, ואנחנו בתהליך של אישור, צו הקמה של רשויות,
זבולון אורלב: לכן אומרים כל דבר במידת הזהירות, הנושא צריך להיבדק.
זבולון אורלב: המבקר רוצה לומר משהו?
יעל שאלתיאלי: אחרי הכל צריך לזכור שהכשרות קרקע נעשות במאות במהלך שנה.
יעל שאלתיאלי: בהיקפים מאוד גדולים.
יעל שאלתיאלי: והחריגות מהסוג של געש ואחרים זה היוצא דופן.
יעל שאלתיאלי: השגרה היא שאנחנו נותנים היתרים לשימור קרקע או להכשרת קרקע, ועכשיו שמעתם גם מאורי גידרון ממינהל התכנון שהנוהג שלנו כבר מוטמע בהליכים של משרד הפנים.
יעל שאלתיאלי: אז פשוט חשבתי שחשוב להגיד את המשפט הזה כי צריך להישאר בפרופורציות.
יעל שאלתיאלי: יש את היוצאי דופן, אבל השגרה והנוהל הוא שעובדים בצורה שומרת חוק.
זבולון אורלב: משרד המשפטים, רון אשכנזי, יש לך הערה לומר, לגבי חוק הניקוז,
רון אשכנזי: להערה שלך דווקא לגבי תיקון חקיקה כולל אולי, לגבי הנושא הזה אני חושב שאם ואכן יוחלט על ידי הכנסת להציע הצעות חוק בנושא הזה אני חושב שיש מקום באמת לעשות את זה קודם כל בתאום עם המשרדים הרלוונטיים, אם זה משרד החקלאות ואם זה שאר הגורמים.
רון אשכנזי: אנחנו קודם כל לא היינו מעורבים בנושא הזה עד עכשיו, לא היינו מודעים לזה בכלל, לכל הנושא, עד שקיבלנו את הזימון לוועדה.
רון אשכנזי: עקרונית אנחנו לא מטפלים בנושא של הקמת רשויות ניקוז וכדומה.
רון אשכנזי: אין לנו סמכות,
זבולון אורלב: מה עמדתכם ביחס לשיתוף של נציגי ציבור,
רון אשכנזי: בנושא הזה בתור נציג משרד המשפטים אני חושב שהדבר הזה ראוי כמובן.
רון אשכנזי: צריך לשנות את החוק כדי לעגן את התחום הזה, אבל מעבר לזה,
זבולון אורלב: תראה, לפעמים האוייב זה הטוב ביותר, אני כבר מכיר לפעמים את העמדה של משרד המשפטים שמגישים הצעה לתיקון חוק, נקודתי, ואומרים לא, במסגרת שיהיה, ומחכים שנים, יש כמה דוגמאות לא טובות בעניין הזה.
זבולון אורלב: אני מציע כזה דבר, לעניין הזה, תודיעו לנו, אני חושב שאם עמדתכם תהיה חיובית אנחנו, להגיש תסקיר הצעת חוק ממשלתית זה ייקח לכם בערך חמש שנים, ויכול להיות שתיקון כזה צריך לעשות במסגרת תיקון פרטי בתאום ובהסכמה ובהבנה מראש נקודתי לעניין הזה.
זבולון אורלב: אני אסכם.
זבולון אורלב: אני חושב שהיתה לי נחת רוח בישיבה הזאת.
זבולון אורלב: היתה לי נחת רוח מבחינה זו שיש דו"ח מבקר המדינה, ומשרד החקלאות ויתר הרשויות, משרד התשתיות, משרד הפנים, מינהל מקרקעי ישראל, משטרת ישראל, התייחסו לדו"ח, הסיקו את המסקנות, ומנסים לפעול באופן שאם ייבדק הנושא עוד כמה שנים הליקויים האלה שנמצאו לא יימצאו.
זבולון אורלב: גם במובן של האכיפה, גם במובן של הנוהל ובכל המובנים האחרים שאנחנו דיברנו.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר, אני מקיים פה הרבה ישיבות ולא בכל ישיבה, תמיד הגופים אומרים תשמע, הכל בסדר, לא צריך לתקן שום דבר, ופה זו ההרגשה הכללית שלי.
זבולון אורלב: חשפנו עוד כמה דברים שצריך לסגור אותם, לא נענינו כאן בלשון שלילית מוחלטת, הנושאים צריכים להיבדק, הדברים האלה יירשמו בסיכום הדיון, כי מנהלת הוועדה חנה רשמה את הכל אז בסיכום, אני לא רוצה כרגע לחזור על כל הדברים, אמרנו אותם במהלך הדיון, שורה ארוכה של דברים שאנחנו מבקשים שגופים שונים יבדקו את הדבר הזה ויראו מה ניתן לעשות.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא: בקשה לחוות דעת המבקר, על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, בנושא בצוע ויישום ההזנה במוסדות החינוך.
זבולון אורלב: לפני כחודש התקיים דיון בסוגיה הזאת בוועדת החינוך והתרבות, שאני חבר בה.
זבולון אורלב: בישיבה התברר שרק כ-50% מהתלמידים מוזנים על פי החוק.
זבולון אורלב: יש חוק חדש שמחייב הזנת ילדים בבתי ספר ובאשכולות שנקבעו בצו, ועליהם חלה חובה על פי חוק, שהילדים יקבלו הזנה יומית.
זבולון אורלב: הנתונים נכונים לסוף דצמבר 2006.
זבולון אורלב: אני מבין שהנתונים היום קצת שונים ובמקום 74,000 תלמידים אוכלים 83,000 תלמידים.
זבולון אורלב: אנחנו נמצאים במחצית השנה, חמישה חודשים כבר עברו ולמרות שחלפה חצי שנה עדיין כ-40% מהתלמידים, כ-60,000 תלמידים לא כלולים במפעל ההזנה.
זבולון אורלב: מאחר ויש לנו תמונת מצב שבה חוק חברתי חשוב איננו מיושם - כגילוי נאות אני רוצה לומר שכשהייתי שר רווחה יזמנו את מפעל ההזנה, פרוייקט ניסויי שהקיף 20,000 תלמידים.
זבולון אורלב: אני שמח שהוא בעצם "הכניס להריון" את כל המערכת.
זבולון אורלב: בשתי שנות הלימודים הקודמות, ביוזמתו של ראש הממשלה אריאל שרון, התקדם מפעל ההזנה באופן וולונטרי על פי החלטת ממשלה.
זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את מנכ"ל משרד החינוך והתרבות שמואל אבואב, את מנכ"ל משרד מבקר המדינה שלמה גור, את כל האורחים הנכבדים וגם את נציגי המועצות האזוריות.
זבולון אורלב: אדוני המנכ"ל, הבעיה עוד יותר חמורה מפני שמתברר שהיום, אחרי שהופעל החוק, אוכלים פחות ילדים מאשר בשנים הקודמות כאשר לא היה חוק.
זבולון אורלב: כלומר, כל עוד זה פעל מכוח החלטת הממשלה, אכלו יותר ילדים, באותם קריטריונים פחות או יותר, למרות שהחוק ומסגרת החוק אפשרו לרשויות המקומיות השתתפויות מופחתות מאשר בשנים קודמות.
זבולון אורלב: כלומר, למרות שיש לנו את החוק וגם הפחיתו את הדרישה התקציבית מהרשויות, תמונת המצב היא שיש פחות ילדים במפעל ההזנה.
זבולון אורלב: צריך להבין שמתוך הנתונים שנבדקו בשנים קודמות, מתברר שנושא ההזנה הוא קריטי.
זבולון אורלב: מדובר פה באוכלוסיה שאצל חלק משמעותי מתוכה - אני לא יכול לומר נתונים מדויקים - זאת הארוחה החמה היחידה שניתנת לה.
זבולון אורלב: כל המחקרים מגלים שיש קשר בין הזנה לבין תפקוד התלמיד: יכולת ההקשבה, יכולת הריכוז, יכולת ההתמדה שלו, המוטיבציה שלו.
זבולון אורלב: להזנה יש גם קשר בכל מה שקשור להתנהגות האישית שקשורה לאי שקט, לאלימות ולפיתוח תת תרבות עבריינית וכדומה.
זבולון אורלב: בכל העולם מפעל ההזנה לתלמידים לא נועד רק לספק אוכל פיזי כדי שיכנסו איקס קלוריות לבטנו של התלמיד אלא יש לו משמעויות חינוכיות רבות.
זבולון אורלב: הואיל ומפעל ההזנה, מלכתחילה, נועד לשכבות הסוציו-אקונומיות הנמוכות, זה ברור שהוא חלק ממתן הזדמנויות שוות בחינוך.
זבולון אורלב: לכן, מבחינת הכנסת כבית מחוקקים, אם 60,000 תלמידים לא מקבלים עדיין מפעל הזנה, יש לכך משמעויות מאוד קשות.
זבולון אורלב: לכן, למרות שהתקיים כבר דיון בנושא בוועדת החינוך והתרבות, החלטתי לקיים דיון גם בוועדת ביקורת המדינה ולשקול את האפשרות של מתן חוות דעת המבקר.
זבולון אורלב: מדובר כאן בדבר שהדעת לא סובלת אותו.
זבולון אורלב: יש חוק, שנתיים אחרי החלטת הממשלה, זאת לא פצצה שהוטלה פתאום, יכלו להתכונן לזה.
זבולון אורלב: בגלל שיבוש במערכת השלטונית, בזרוע המבצעת, יש לנו בעיות בביצוע.
זבולון אורלב: אני מודה למנכ"ל משרד החינוך והתרבות.
זבולון אורלב: אני מברך גם את עדי אלדר, שהטרחנו אותו לבוא מכרמיאל בשעת בוקר מוקדמת.
זבולון אורלב: הדיון הקודם בוועדת החינוך והתרבות, היה בדרג יותר נמוך, לא השתתפו בו המנכ"ל והשלטון המקומי.
זבולון אורלב: הממשלה זרקה את האחריות על הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: הרשויות המקומיות זרקו את האחריות על הממשלה והתלמידים נופלים בין הכיסאות.
זבולון אורלב: אני יודע שהממשלה משקיעה בדבר הזה מאמץ.
זבולון אורלב: אין לי תלונות על כך שלא משקיעים מאמץ, אבל נשיאים ורוח וגשם אין.
זבולון אורלב: נעשים מאמצים אבל בינתיים אין פתרונות.
זבולון אורלב: אני גם יכול לומר שוועדת הכספים וועדת החינוך והתרבות, כשקבעו את התקנות לגבי השתתפויות הרשויות המקומיות, וההורים, והמדינה, עשו את הדברים פחות או יותר בהבנה ובהידברות עם השלטון המקומי.
זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות אפילו התכנסה לתקן החלטה קודמת.
זבולון אורלב: גם האופוזיציה הצטרפה לבקשה של השלטון המקומי והצביעה בעד התיקון.
זבולון אורלב: כלומר, זה לא שהכנסת היתה אטומה, היא הקשיבה למצוקות האלה.
זבולון אורלב: ועדת הכספים קבעה את החלוקה בין הממשלה לרשויות המקומיות וועדת החינוך והתרבות חילקה את העלויות בין משרד החינוך לבין ההורים.
זבולון אורלב: כפי שאמרתי, הדברים נעשו פחות או יותר בהידברות, ואפילו נעשו תיקונים לאור בקשות של מרכז השלטון המקומי.
זבולון אורלב: אני מציע שנפתח בדברי מנכ"ל משרד החינוך והתרבות, לאחר מכן ראש השלטון המקומי ואז נפתח את הדיון.
שמואל אבואב: (מוצגת מצגת) בוקר טוב.
שמואל אבואב: אני רוצה, במספר דקות, להציג את תמונת המצב במפעל ההזנה ולגולל יריעה תמציתית מראשית החקיקה ועד לימים האלה: כמה אוכלים?
שמואל אבואב: אלה שלא אוכלים, מדוע?
שמואל אבואב: ומה תמונת המצב?
שמואל אבואב: המטרה היתה לקיים את מפעל ההזנה לכל המקומות שבהם הופעל יום לימודים ארוך.
שמואל אבואב: מפעל ההזנה מקיף 192,000 תלמידים.
שמואל אבואב: האוכלוסייה שניזונה ממפעל ההזנה נקבעת על ידי שר החינוך בהסכמת שר האוצר.
שמואל אבואב: ראש הממשלה, על פי המלצת הוועדה המייעצת במשרדו, באישור שר הפנים וועדת הכספים, קובע את שיעור ההשתתפות המרבי שמשיתים על הרשות ועל ההורים.
שמואל אבואב: הסעיף הראשון שאני רוצה לדבר עליו הוא התהליך של אישור חריגים לרשויות המתקשות.
שמואל אבואב: צוות מקצועי של משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, ומשרד החינוך, בשיתוף עם משרד הפנים, גיבשו קריטריונים לחריגים, בהתייעצות עם מרכז השלטון המקומי.
שמואל אבואב: הקריטריונים נקבעו אך ורק בצוות המקצועי והם טרם אושרו בוועדת הכספים.
שמואל אבואב: מהם הקריטריונים?
שמואל אבואב: קריטריון מספר אחד: הרשויות באשכולות 1 עד 4 לפי הלמ"ס.
שמואל אבואב: הקריטריון השני: ברשות יש לפחות 2,500 תלמידים.
שמואל אבואב: הקריטריון השלישי: הרשות המקומית מצויה בתכנית הבראה, והגירעון המצטבר שלה, בפרמטרים של 2005, והוא 25%; או רשות מקומית, שאינה בתכנית הבראה, אבל על פי משרד הפנים, בבסיס התקציב של 2006 זה צפוי לעלות על 5% ומשרד הפנים צופה שהם אכן ייכנסו לתכנית הבראה.
שמואל אבואב: בכל מקרה, הרשות יכולה להגיע עד לכדי 10% הנחה מהמתווה, שתכף נראה אותו.
שמואל אבואב: הכוונה להנחה נוספת על מה שהם היו צריכים לממן על פי החלטה של ועדת הכספים.
זבולון אורלב: הנחה שהממשלה נותנת לרשות המקומית.
שמואל אבואב: כו.
שמואל אבואב: היא מצמצת את חלקה של הרשות המקומית.
ראובן חביב: לדוגמא: אם קודם נקבע שבאשכול 1 20% יהיה על ההורים ועל הרשות, אז עכשיו, אם הם יעמדו בקריטריונים, הם ישלמו רק 10% מכל הפרוייקט.
זבולון אורלב: זה לא שאין קריטריונים בוועדת כספים, זה תיקון.
שמואל אבואב: זה סעיף נוסף על מנת להקל על הרשויות המתקשות.
שמואל אבואב: השקף הבא בא להסביר כמה השקיעו בשנה שעברה וכמה השקיעו השנה.
שמואל אבואב: מספר האוכלים הפוטנציאליים בשנת תשס"ו היה 94,000 תלמידים והשנה הוא 141,000 תלמידים.
שמואל אבואב: התקציב בשנה שעברה בבסיס היה 50 מיליון, השנה הוא 80 מיליון.
שמואל אבואב: מספר הרשויות הפוטנציאליות בשנה שעברה היה 63 והשנה 70 רשויות.
זבולון אורלב: אני חושב ש"מספר האוכלים הפוטנציאלי" זה לא מונח נכון.
זבולון אורלב: זה מספר האוכלים על פי החוק, זה לא פוטנציאלי.
שמואל אבואב: זה פוטנציאלי כי זה לא מתקיים בכל המקומות.
שמואל אבואב: לכן אמרנו, הפוטנציאל הוא כזה.
זבולון אורלב: הכוונה היא שהחוק מחייב את שרת החינוך - - -
לימור לבנת: לא בטוח שזה מה שהוא מתכוון כשהוא אומר פוטנציאלית.
שמואל אבואב: הפוטנציאל זה היקף התלמידים ששרת החינוך והאוצר קבעו - 141,000 תלמידים.
שמואל אבואב: אלה התלמידים שצריכים להיכלל בשנה זאת במפעל ההזנה.
שמואל אבואב: החוק מחייב את כל ה-192,000 תלמידים אבל מיישמים אותו בהדרגתיות.
שמואל אבואב: לשנה הזאת זה 141,000 תלמידים מתוך 192,000 תלמידים שלומדים ביום חינוך ארוך.
שמואל אבואב: הרי קבעו שמפעילים את החוק בהדרגתיות.
שמואל אבואב: החוק לא מוחל על כולם בשנה אחת.
זבולון אורלב: על פי החוק בתשס"ז צריכים להזין 141,000 תלמידים.
שמואל אבואב: נכון, אבל לא כל התלמידים הם ביום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: החוק מחייב השנה 141,000 תלמידים.
לימור לבנת: אז מה זה ה-191,000 שדיברתם עליהם?
שמואל אבואב: זה סך כל התלמידים שנמצאים היום ביום לימודים ארוך.
שמואל אבואב: אם היו מעמידים את כל התקציב, היינו צריכים לכסות את כל ה-192,000 תלמידים כי כולם ביום לימודים ארוך.
שמואל אבואב: הוקצב תקציב חלקי ומבצעים את זה בהדרגתיות ולכן החלק היחסי - - -
לימור לבנת: סליחה, אני חוזרת על שאלתו של יושב הראש.
לימור לבנת: החוק מחייב הזנת כל 190,000 אלף התלמידים, כי כולם נמצאים ביום חינוך ארוך.
לימור לבנת: האם החוק קובע שזה ייעשה בהדרגתיות?
דורית מורג: השר, בהסכמת שר האוצר, יקבע את אוכלוסיית התלמידים הזכאים לארוחה יומית על פי חוק זה במוסדות שבהם חל יום חינוך ארוך.
דורית מורג: זאת אומרת, מתוך אוכלוסיית התלמידים, שחל עליהם חוק חינוך ארוך, דהיינו 190,000 תלמידים.
דורית מורג: קובעים בהדרגה את ההחלה.
זבולון אורלב: בתשס"ז היו צעירים להיות 140,000 תלמידים ועל זה אין מחלוקת.
רות דיין: מדובר בבתי ספר ולא בגנים.
לימור לבנת: מדובר ב-80 מיליון שקלים שהוקצו לשנה זאת.
שמואל אבואב: 80 מיליון ל-140,000 תלמידים ב-431 בתי ספר.
שמואל אבואב: הביצוע הוא ב- 274 בתי ספר ובסך הכל 83,415 תלמידים.
שמואל אבואב: אתם יכולים לראות את הרשויות העיקריות בהן זה לא מתקיים.
שמואל אבואב: מטרת השקף היא להציג את הרשויות המרכזיות ששם יש היקף גדול של תלמידים ולהראות מה הסיוע שהיה בשנה שעברה וכמה השנה.
שמואל אבואב: למשל, ברהט, 9,797 תלמידים.
שמואל אבואב: הסיבה היא כלכלית.
שמואל אבואב: האשכול הוא 1.
שמואל אבואב: בשנה שעברה הרשות נדרשה לשלם, יחד עם ההורים, 5.386 מיליון שקלים והשנה זה ירד לכדי 2.4 מיליון.
שמואל אבואב: באופקים אמורים להחיל 2,286 תלמידים.
שמואל אבואב: הסיבה לאי הפעלה היא כלכלית.
שמואל אבואב: האשכול הסוציו אקונומי הוא 3.
שמואל אבואב: בשנה שעברה הם נדרשו לשלם 1.4 מיליון שקלים.
שמואל אבואב: השנה, בקריטריונים החדשים, הם צריכים לשלם 999,000 שקלים.
שמואל אבואב: הישוב השלישי הוא אל בטוף, 1,045 תלמידים.
שמואל אבואב: אל בטוף זאת פזורה של מספר ישובים, שלפני מספר שנים הסמיכו את כולם לרשות אזורית שכולה מגזר לא יהודי.
שמואל אבואב: חלקם הגדול הוא מהמגזר הבדואי.
שמואל אבואב: ההורים שם מתנגדים ליום חינוך ארוך.
שמואל אבואב: הם לוקחים את הילדים בשעה 13:30 בצהריים.
זבולון אורלב: למיטב ידיעתי, בשנה שעברה היתה הזנה באופקים והשנה היא לא עובדת.
שמואל אבואב: תשאל את עצמך למה.
זבולון אורלב: אני שואל את השר הממונה על ביצוע החוק.
שמואל אבואב: רבותי, אי אפשר לתבוע מאיתנו להפעיל את מפעל ההזנה מירושלים.
שמואל אבואב: אנחנו נותנים את הכלים והגוף המבצע הוא הרשות המקומית.
שמואל אבואב: אנחנו רואים שיש פה הקלה על הרשות המקומית.
שמואל אבואב: בשנה שעברה הם נדרשו לשלם 1.4 מיליון שקלים והשנה הפחיתו את זה ל-999,000 שקלים.
שמואל אבואב: בשנה שעברה, ברהט שילמו 5.3 מיליון שקלים והפחיתו את זה למחצית הסכום.
רות דיין: בשנה שעברה הושת כל הנטל ברהט על ההורים, הרשות לא מימנה.
רות דיין: היא לקחה 3 שקלים מכל הורה.
לימור לבנת: אולי אתה מוכן לפרט לגבי אופקים.
שמואל אבואב: הרשות המקומית טוענת שאין לה יכולת כלכלית ותקציבית לשאת על עצמה את הנטל הזה.
שמואל אבואב: הם צריכים לחלק את המיליון שקל בינם ובין ההורים.
שמואל אבואב: הם אומרים שהנטל הזה איננו בר יכולת מבחינתם.
זבולון אורלב: ניקח את אופקים כדוגמא.
זבולון אורלב: עד לאיזה דרג הגיעו הדיבורים?
שמואל אבואב: אני מסיים תוך 3 דקות.
שמואל אבואב: בית"ר עלית היו צריכים להפעיל 2,593 תלמידים.
שמואל אבואב: הטענה שלהם היתה שבגלל שמפעילים רק את הרשתות המרכזיות, שכלפיהן מחויבים בחוק ההזנה, הם לא מוכנים לקבל את זה.
שמואל אבואב: או שכל ילדי בית"ר עלית מקבלים או שאף אחד לא מקבל.
שמואל אבואב: החוק לא מתיר לנו להפעיל את זה בפטור, והם לא מוכנים להפעיל את זה חלקית.
שמואל אבואב: אותה סיבה במודיעין.
זבולון אורלב: החוק לא מחייב אתכם - - -
לימור לבנת: אבל אתם רשאים.
שמואל אבואב: אני אסביר לך את הפרשנות.
שמואל אבואב: הטענה היא שקודם תגמור את כל אלה שאתה מחויב כלפיהם על פי החוק ואחר כך תיתן ליתר.
שמואל אבואב: אל תתנדב לתת למי שהחוק לא מחייב.
שמואל אבואב: קודם כל תדאג לאלה שצריכים להיות בחוק.
שמואל אבואב: כפר מנדא - בעיות התארגנות.
שמואל אבואב: שנה שעברה היו צריכים לשלם 1.4 מיליון וזה ירד ל-0.697 מיליון.
שמואל אבואב: עכו - 4,104 תלמידים.
שמואל אבואב: תראו את ערערה בנגב, היה 1.3 מיליון.
שמואל אבואב: רמלה - במגזר הערבי לא מעוניינים להשתתף.
שמואל אבואב: אתמול הייתי שם.
שמואל אבואב: פגשתי שם מנהלת שאמרה לי: "שנה שעברה הפעלתי והיו נגדי איומים.
שמואל אבואב: חתכו לי את הצמיגים של האוטו".
שמואל אבואב: ישבנו אתמול עם ראש העיר איך אפשר להפעיל את זה.
שמואל אבואב: ראש העין לא מעוניינים להשתתף.
שמואל אבואב: אתמול הייתי ברמלה ובראש העין וההורים לא מעוניינים.
שמואל אבואב: הם אשכול 6 והם אומרים: "אנחנו לא רוצים את מפעל ההזנה".
שמואל אבואב: כפר קמא לא מקיימים יום לימודים ארוך, לא רוצים.
שמואל אבואב: ב-13:30 לוקחים את הילדים.
שמואל אבואב: . כסיפה, אשכול 1.
שמואל אבואב: עפולה מפעילים את יוח"א כבר שנה שלישית עד שעה 14:00.
שמואל אבואב: עיר הכרמל לא מעוניינים להשתתף.
שמואל אבואב: עכשיו אנחנו רוצים להראות מה התשלומים שיש גם ברמת הרשות וגם - - -
לימור לבנת: ברשות יושב הראש, אני רוצה לשאול שאלה.
לימור לבנת: עברתי במהירות על הנתונים וראיתי, מהמספרים שהצגת כאן, שיש פחות או יותר 40,000 תלמידים שלא מוזנים מסיבות כאלה ואחרות.
לימור לבנת: עדיין נשארו כ-20 אלף תלמידים שלא הצגתם פה.
לימור לבנת: מדובר על פער בין 140,000 תלמידים ל-83,000 תלמידים.
לימור לבנת: עשיתי עכשיו סיכום במהירות וראיתי שבערך 20,000 תלמידים לא הצגת.
לימור לבנת: אני רוצה לשאול: מכיוון שיש פער בין 140,000 תלמידים ל-190,000 תלמידים, ניסיתם להציע לישובים אחרים, שגם אמורים לקבל הזנה על פי החוק, אולי ביניהם יהיו כאלה שיהיו מעוניינים?
שמואל אבואב: מייד נראה זאת בפתרונות.
שמואל אבואב: שאלנו את עצמנו האם אנחנו רשאים, על פי החוק, לדלג על אלה שהיתה להם אפשרות - - -
לימור לבנת: אגב, זה לא שאני מקבלת את מה שמופיע כאן בשקף.
לימור לבנת: שלא ישתמע שאני מקבלת וכבר רצה הלאה.
לימור לבנת: אני רק שואלת.
שמואל אבואב: שאלנו את עצמנו את אותה שאלה מתבקשת: האם אפשר לדלג על אלה שניתנה להם האפשרות?
שמואל אבואב: אמרנו שאנחנו עושים עכשיו מרתון אינטנסיבי של חודש ימים.
שמואל אבואב: לכן הלכתי אישית לרשויות, כדי לנסות למצות עד תום את ההפעלה.
שמואל אבואב: לאחר שנגיע למסקנה שמיצינו כל מה שניתן לעשות, נחזור לשאלה האם אנחנו רשאים להשתמש ביתרת הפער בין זה לזה.
שמואל אבואב: בשנת תשס"ו יש 11 רשויות באשכול 1.
שמואל אבואב: בתשס"ו ההשתתפות שלהם היתה 44%.
שמואל אבואב: פה רואים את עלות ההורים.
שמואל אבואב: כל משפחה שההכנסתה החודשים לנפש היא 1,039 שקלים, ההורים משלמים.
שמואל אבואב: כפי שאתם רואים - אם הילד הוא ילד ראשון זה 1 שקל לארוחה, 147 שקלים לשנה.
זבולון אורלב: בשנה שעברה זה היה חצי שקל.
שמואל אבואב: באשכול 1 החל מן הילד הראשון חצי שקל, 73 שקלים לשנה.
שמואל אבואב: פה אפשר לראות מה המקסימום שהורה נדרש לשלם, 661 שקלים באשכול 9.
שמואל אבואב: באשכולות הנמוכים הורה נדרש לשלם בין 147 שקלים לשנה ל-73 שקלים לשנה.
שמואל אבואב: בכל הדיונים שהיו בוועדת הכספים קבעו שזה הסכום הסביר והמינימאלי.
זבולון אורלב: בהשתתפות ההורים אין שינויים דרמטיים לעומת שנה שעברה.
זבולון אורלב: הגענו למסקנה הזאת גם בוועדת החינוך.
זבולון אורלב: יש שינוי משמעותי לרעת החלשים, אבל זה ויכוח ישן.
זבולון אורלב: בוועדה
זבולון אורלב: היה על זה ויכוח גדול.
זבולון אורלב: אני אומר את השקפתי.
זבולון אורלב: בשנה שעברה היו 5 קבוצות והשנה זה 10 קבוצות.
זבולון אורלב: במעבר בין 5 קבוצות ל-10 קבוצות, אין כאן שינוי דרמטי.
זבולון אורלב: השינוי הדרמטי הוא ביחסי ההשתתפות בין הממשלה לרשויות.
שמואל אבואב: האם לדעתך צריך להפחית מהסכום של 73 שקלים לשנה?