GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהושע למברגר: אין שום הנחיה, כמובן, ולא עולה על דעתנו שזו תהיה איזושהי סיבה להימנע מחקירה.
יהושע למברגר: זה רק, מבחינתנו ומבחינת המשטרה, זה כוח מדרבן.
יהושע למברגר: דבר כזה לא ייצור בנו איזה שבריר – ודאי מבחינה מוסדית.
יהושע למברגר: אני לא אחראי לכל אחד ואחד מה זה עושה למשפחה שלו מבחינה פסיכולוגית – היה גם איום על משפחות – זה מישור שאני לא יכול לחדור אליו.
יהושע למברגר: אני יכול לומר גם במישור המוסדי, ובמישור המוסדי זה רק מדרבן אותנו לאכוף את הדבר הזה באופן יותר חזק.
יהושע למברגר: הדבר האחרון, הערה לגבי פליטי מסים – כאשר אין שומה.
יהושע למברגר: אל"ף, אני אומר - חלק מהעניין הזה, וזה נאמר כבר בדוח, הוא שאלה של מיומנות.
יהושע למברגר: כאשר יש שומה ויש חקירה של מס הכנסה, יותר קל להגיש תיק של מס הכנסה.
יהושע למברגר: באמת מצאו במחוז תל אביב, מיסוי וכלכלה, שהיא מתמחה בתחום הזה - - -
אסתרינה טרטמן: הם היחידים.
אסתרינה טרטמן: לפי מה שעלה מהדוח, הם היחידים.
יהושע למברגר: נכון, משום שהם אנשי המקצוע, ולכן, כאשר יש להם סיפור, הם יכולים להפיק ממנו עבירת מס.
יהושע למברגר: פרקליט שמתמחה בסמים, ברצח, באונס, אבל יש פתאום תיק מס שלא נחקר כתיק מס, מאד קשה לו לתרגם את זה לעבירת מס.
יהושע למברגר: חלק מהלקח היה שצריך לשתף את רשות המסים מראש בחקירות, כבר בשלבים הראשונים, שכבר האוריינטציה מראש בתיקים האלו תהיה גם אוריינטציה של חקירת מס.
יהושע למברגר: זה הלקח המהותי ביותר.
אסתרינה טרטמן: זה התחיל לעבוד?
יהושע למברגר: ודאי.
יהושע למברגר: זה התחיל לעבוד.
יהושע למברגר: והדבר הנוסף והאחרון בעניין הזה – רבותי, יש פה דילמה לא פשוטה.
יהושע למברגר: נניח אנחנו חוקרים, חקרנו הברחת סמים, יש רווח של סמים.
יהושע למברגר: הכלי המרכזי הוא חילוט.
יהושע למברגר: זה כסף של עבירה, אנחנו מחלטים את הכסף הזה.
יהושע למברגר: לבוא ולומר רבותיי – או בסחר בנשים זה יותר חמור, והדילמה הזאת עלתה מספר פעמים – מה עושים?
יהושע למברגר: האם אנחנו ממסים את הזנות?
יהושע למברגר: זה דרך אגב עלה גם בוועדה למעמד האישה.
יהושע למברגר: האם אנחנו ממסים את הסחר בסמים?
יהושע למברגר: מה המשמעות של הדבר הזה?
יהושע למברגר: האם אין פה הכרה עקיפה לגבי העיסוק הזה?
יהושע למברגר: זו דילמה לא פשוטה מבחינה מוסרית, מבחינה קונספטואלית.
יהושע למברגר: כמובן, ברוב התיקים – יש תיקים שאנחנו כן עושים.
יהושע למברגר: למשל בעיקר תוקפים העלאות מס, ניכיון צ'קים, בנקים פרטיים – שם המלחמה העיקרית היא עבריינות של מסים.
יהושע למברגר: העבירות האחרות – מעבר לחילוט שרוצים לפרוס את הכסף, מעבר להלבנת הון שאלה העבירות הקלאסיות – רבותיי, אנחנו לא מכירים בזה, יש לכם כסף שחור – לעשות העברה של מסים שלא שילמתם עליהם מס, לגבי סוג העבירות האלו השאלות יותר מורכבות.
אליעזר בראונר: אבל בפועל זה מבוצע.
ג'קי מצא: בפועל זה מבוצע והשאלה הזאת, האם החיוב במס יוצר לגיטימציה לפעילות – אנחנו בדרך כלל חושבים הפוך, במובן זה שאי חיוב במס ייצור לגיטימציה לפעול בתחום הזה.
יהושע למברגר: אני לא מתווכח, אני רק אומר שהדילמה הזאת עלתה.
יהושע למברגר: היא עלתה גם בכנסת והיו ויכוחים לגבי הדבר הזה.
יהושע למברגר: אנחנו חושבים – אם אתה מאשים אותו בעבירה של סחר בסמים, ואת הכסף אתה מקבל דרך חילוט של הכסף, לא תמיד לעשות גם עבירת מס זה הפתרון.
יהושע למברגר: לא תמיד זה הדבר הנכון.
יהושע למברגר: אנחנו הולכים לעבירות מס הרבה פעמים, כאשר עבירה דומיננטית ומרכזית היא עבירת המס.
יהושע למברגר: ואז זה נכון.
יהושע למברגר: כי אם אתה לוקח סוחר בנשים, נניח סחר חמור, והוא מקבל נניח 8 שנים, ואתה מאשים אותו במס והוא מקבל עוד חצי שנה מאסר על תנאי כי הוא לא דיווח על המס, לא תמיד הצער שווה בנזק.
אריה אלדד: אבל לפעמים, והסיפור של אל-קפונה זכור, אתה לא יכול לתפוס אותו על הדבר החמור.
אליעזר בראונר: בדיוק.
יהושע למברגר: ודאי, כאשר עבירת המס היא היחידה, ודאי שהולכים על זה.
יהושע למברגר: כמו על ניכיון צ'קים.
יהושע למברגר: הרבה פעמים הרבה ארגוני פשע הפרונט שלהם הוא שוק אפור.
יהושע למברגר: והרבה פעמים להילחם בשוק האפור הדרך האמיתית היא מס הכנסה.
אסתרינה טרטמן: אני מאד מודה לך, תודה רבה.
אסתרינה טרטמן: עוד מישהו רוצה לומר משהו לפני שאני מסכמת?
אריה אלדד: היה פה משהו שנאמר ולא היה ברור לי.
אריה אלדד: הייתה אמירה שמי שלא נישום לא מגישים נגדו כתב תביעה?
אריה אלדד: זו שאלה אחת.
אסתרינה טרטמן: הוא התייחס לזה, הוא דיבר.
אסתרינה טרטמן: אני גם אתייחס לזה בסיכום.
אריה אלדד: שתיים: שאלתי קודם מה צוואר הבקבוק של היכולת שלכם לפעול.
אריה אלדד: האם העדר כוח אדם?
אריה אלדד: ומכיוון שמדובר פה בסוג של הוצאה התלויה בהכנסה – כי שמענו על היקפי החילוט הגדולים – אז יכול להיות שאפשר להוכיח למשרד האוצר שתוספת של עשרים חוקרים חוסכת - - -
ג'קי מצא: עשינו את העבודה הזאת והוכחנו את זה.
אסתרינה טרטמן: הם יכולים להוכיח שמהכנסת שהם מכניסים, מהחילוט, למדינת ישראל, יש גם עודף למדינה וגם מימון של תוספת החוקרים.
אריה אלדד: על זה אני מדבר.
אריה אלדד: זה סוג של הוצאה התלויה בהכנסה, אם יאשרו לכם את הדבר הזה.
אריה אלדד: ועוד – אני זוכר כותרות גדולות שלא יכולתי שלא לשמוח עליהן בזמנו.
אריה אלדד: היו חקירות לסקטורים מסוימים.
אריה אלדד: עסקו ברופאים – וכמה מהחברים שלי עד היום נותנים הסברים – נדמה לי שדי מוסכם שאחד מצינורות השחיתות הגדולים במדינת ישראל, עובר דרך מקרקעין, בנייה, ועדות מקומיות שמשנות ייעודי קרקע ועליהם נעשים רווחים של אלפי אחוזים מקרקעות חקלאיות לקרקעות מיועדות לבנייה.
אריה אלדד: האם אתם מתכוונים למקד מאמץ בתחום הזה של עבודה דרך קבלנים, דרך סוחרי קרקעות – לא שאנחנו חושדים שהם הפשיעה החמורה, אבל דרך הנתונים שלהם יכולים לעבור נתונים על סכומי כסף גדולים מאד שעוברים כשוחד למי שיכול ויש בידיו האמצעים לשנות ייעודי קרקע, למשל.
אריה אלדד: ועוד שאלה אחת ביחד להצהרות הון של עובדי ציבור.
אריה אלדד: האם אלה זמינות לידיכם כדי לדעת שעובד ציבור שנכנס – כשאני נכנס לכנסת, אני מפקיד הצהרת הון.
אריה אלדד: כשאני יוצא מהכנסת, אני צריך לתת עוד הצהרה אחת, ומישהו צריך בצדק לשאול איך זה שבמהלך קדנציה של הכנסת עשיתי הון גדול.
אריה אלדד: האם זה כלי עבודה בידיכם?
צבי ורטיקובסקי: רק ברשותך בקריאת ביניים, לפני שבועיים התפרסם הדוח של מבקר המדינה על עורך הדין בפתח תקווה.
צבי ורטיקובסקי: זה המקרה.
ג'קי מצא: אני לא רוצה להשלות כאן את הנוכחים.
ג'קי מצא: אנחנו, בדרך של שגרה, לא מגלים שוחד.
ג'קי מצא: אנחנו כן, בהרבה מאד פעמים משולבים על ידי המשטרה כשוחד, כדי לראות האם יש מקום לנתח את זה, לראות האם יש כאן מקום לנתיב כלכלי.
ג'קי מצא: ברוב המקרים אנחנו – לגבי סוחרי המקרעין ולגבי מה שאתם נוגעים בדוח מבקר המדינה, אני אתן בכלל התייחסות לרשויות מוניציפליות ופעילות - בהרבה מאד מקרים אנחנו רואים הרבה כסף.
ג'קי מצא: אבל אם הוא מדווח במס ואין לנו יותר מסתם איזושהי הנחה תיאורטית, מפה אנחנו לא מצליחים לגלגל תיק שוחד לכיוון המשטרה.
ג'קי מצא: מעטים המקרים שבהם זיהינו פרשייה דרך תיקי המס והורדנו אותה למשטרה בהקשר של שוחד.
ג'קי מצא: קרו, מעטים.
ג'קי מצא: לעניין הצהרת ההון – על פי דרישה, ככל שתהיה, של רשות המסים, הצהרות הון שנמסרות פה בכנסת בוודאי שגם ניתנות לעיוננו.
ג'קי מצא: עשינו בהן בעבר שימושים מעת לעת במקרים ספציפיים ויחודיים.
ג'קי מצא: לא בדרך של שגרה.
ג'קי מצא: צריך לזכור שמי שממילא חייב בהצהרת הון מול רשות המס ממילא מגיש אותה.
ג'קי מצא: אתה כשכיר לא צריך למסור הצהרת הון, אבל אם בת זוגך היא בעלת עסק אז ממילא מדי תקופה התא המשפחתי צריך למסור הצהרת הון.
ג'קי מצא: אז לגבי חלק מהח"כים, ממילא יש לנו הצהרות הון שלהם.
אריה אלדד: ח"כים זו דוגמה.
אריה אלדד: השאלה אם הצהרת הון זה כלי עבודה טוב לכל עובד ציבור.
ג'קי מצא: ככל שאנחנו נדרשים.
ג'קי מצא: במקרה של תיקי שוחד וכשהמשטרה מנסה לבדוק דרכנו אם יש באמת גידול בלתי מוסבר בהון, אז אנחנו נכנסים לתמונה.
צבי ורטיקובסקי: אם מותר לי, ברשותך.
צבי ורטיקובסקי: היה דוח שנעשה בעברי הרחוק – אני עסקתי בזמנו גם בביקורת במערכת הביטחון - נעשתה עבודה של ביקורת המדינה, של הפקת לקחים בעקבות פרשת דותן.
צבי ורטיקובסקי: אחת ההמלצות של ביקורת המדינה שם הייתה להחיל על מנהלי כספים בשירות הציבורי הצהרת הון.
אריה אלדד: וזה לא יושם עד היום.
אריה אלדד: לכן שאלתי אם זה כלי עבודה שיכול להיות יעיל.
אסתרינה טרטמן: זה נותן חומר למחשבה.
אסתרינה טרטמן: חברים, אני שמחה שאנחנו עומדים בלוחות הזמנים שלנו.
אסתרינה טרטמן: כמו שאמרתי קודם, באמת נהניתי לשמוע את האמירה של מר מצא, את נציג המשטרה ואת נציג משרד המשפטים ביחס לעשייה הממוקדת והמשולבת למען המטרה שהציף והעלה משרד מבקר המדינה.
אסתרינה טרטמן: הנושא הזה הוא נושא באמת כאוב, והוא עלה על ידי ממשלת ישראל וכל מיני גורמים אחרים שהיו ערים לנושא, אבל אין לי ספק שדוח המבקר הציף את הנושא לאור השמש, שיזף אותו ושימש קטליזטור לקדם את התהליכים.
אסתרינה טרטמן: מאד שמחתי לשמוע על הדברים – כמו שהגדיר אותם מר מצא והצטרף לזה אחר כך ג'ורג', על הנושא של המהפכה שהייתה בכל הנושא הזה, שהביאה לתוצאות המבורכות ששמעתי על השולחן הזה, אבל אבי ומורי מנוחתו עדן למדני, שמילים הן דבר חשוב, עשייה בשטח זה דבר חשוב, אבל תמיד צריך לבדוק איך זה נעשה בהמשך.
אסתרינה טרטמן: ואת זה אנחנו באמת צריכים לבדוק במסגרת הוועדה.
אסתרינה טרטמן: אני אעביר בקשה – וזה סיכום – למפקח הכללי של משרד ראש הממשלה, מר עוזי ברלינסקי, שיכניס אליו למסגרת המעקבים אחרי ביצועים, את הנושא שנדון על השולחן הזה היום.
אסתרינה טרטמן: אני אבקש ממנו לשים דגש על השלמת הליך הקמת הצוותים המודיעיניים שדיברתם עליהם – דיברתם על שלושה-ארבעה חודשים שאתם צריכים, אני אתן לכם פור של שישה חודשים אפילו, אבל להשלים את ההליכים האלה.
אסתרינה טרטמן: הנושא של פשעים ופושעים כבדים – כרישים – שמצליחים להתחמק דווקא משום גודלם, עוצמתם והאיום שלהם – שמחתי לשמוע שהנושא הזה נדון – אני הוכחתי מספרית פה, לפחות מבחינת הנתונים, שמדובר דווקא בדגיגים קטנים שמדובר על בין חמישה ל-15 מיליון ש"ח בממוצע לכל אחד מהם, ולא אליהם אנחנו מתכוונים, ואני מקבלת את הדברים של מר מצא שמדובר בהרבה תיקים כבדים שנמצאים בשלב מודיעיני, בשלב פיצוח.
אסתרינה טרטמן: גם בזה אני אבקש ממר ברלינסקי להתמקד, כדי לראות באמת איך מדינת ישראל ממצה ולא מסתתרת תחת מילים יפות ובעצם נותנת לפושעים האמיתיים של המדינה להתחמק.
אסתרינה טרטמן: הדבר הזה יכול לעזור מכל ההיבטים.
אסתרינה טרטמן: אל"ף, באמת צריך למגר את הפשע כי זו המשימה שלנו, בי"ת, זה ייתן לכם סיפוק נהדר שהצלחתם באמת לפצח דברים חשובים וגדולים, וגימ"ל להכניס הון לאוצר המדינה, כי בסופו של דבר נגיע לשלב של חילוט הכספים האלה, ומי שייהנה מהכספים האלה זה לא מסדרונות הפשע, אלא באמת המטרה שלשמה, לפחות, אני כחברת כנסת יושבת כאן - לדאוג לעם ישראל.
אסתרינה טרטמן: זו דרך, וזה צינור מאד שקוף, מאד ברור ומאד ישים, כמובן בתקווה שכל נושא שיתוף הפעולה שלכם יקרום עור וגידים ויוביל למהלך של פיצוח ויישום משפטי בשיתוף משרד המשפטים.
אסתרינה טרטמן: הנושא הבא שאני מתכוונת לבקש ממר ברלינסקי, זה דווקא בנושא שקשור לעמיתיי החברים בבית המחוקקים.
אסתרינה טרטמן: אני קוראת לעמיתיי – וזה יכול להיכנס גם לכל גורם אחר ואני - - - שזה יגיע לאוזניהם של חבריי בוועדת החוקה, חוק ומשפט – לקדם את התקנות, למרות הסוגיה העדינה שאני ערה לה, הגבול הדק שבין הגנה על פרטיות הציבור לבין חשיפת המידע הזה לצורך טיפול בנושא פשיעה.
אסתרינה טרטמן: בשורה תחתונה, אני חושבת, לדעתי ולטעמי, הטיפול בפשיעה קודם.
אסתרינה טרטמן: אמנם צריך לעשות את זה בצורה עדינה כדי לא לפגוע באנשים מן השורה, אבל הטיפול בפשיעה קודם, מכיוון שאלו הן אושיות השלטון ואושיות הקיום שלנו כמדינה.
אסתרינה טרטמן: אנחנו חייבים להילחם בכל הכלים שנמצאים בידינו בנושא הזה.
אסתרינה טרטמן: אני חושבת שהגיע הזמן שנוכל במסגרת התקנות סוף סוף לגעת גם באותם עבריינים, שהם פושעים, שמטיילים במחשכים במסדרונות של שוק ההון, ועושים בזה כלי שרת לצרכים שלהם תחת הגנה של זכויות.
אסתרינה טרטמן: את ההגנה הזאת אנחנו צריכים להסיר מעליהם.
אסתרינה טרטמן: ופה אני יוצאת בקריאה לעמיתיי, כדי לחזק ולאשר את התקנות האלה.
אסתרינה טרטמן: דבר נוסף שאבקש ממר ברלינסקי לבדוק, זה טיפול בהגשת כתבי אישום למי שאינו נישום.
אסתרינה טרטמן: שמעתי כאן מנציג משרד המשפטים וממר מצא שבאמת, הנושא הזה קורם עור וגידים.
אסתרינה טרטמן: חזקה עלי שהדברים שנאמרו פה הם באמת דברים אמיתיים שמתקיימים הלכה למעשה.
אסתרינה טרטמן: אני אבקש ממר ברלינסקי לשים את הפוקוס גם על הנושא הזה, וכמובן, כמטריית-על על כל הנושאים, אני אבקש ממנו חוות דעת כללית על כל ההתנהלות של שיתוף הפעולה.
אסתרינה טרטמן: אתם יכולים לרשום בפניכם – בלי נדר, בעזרת השם – לקראת סוף דצמבר, אולי תחילת ינואר, נקיים דיון לא ארוך, פחות משעה וחצי, כדי שהמטרה שלנו באמת תהיה ישיבה אחת – בדרך כלל ועדת ביקורת היא כזאת שבאה עם הדוחות וההערות של המבקר והיא מצליפה והיא מעירה, והמטרה שלנו היא לתקן, המטרה שלנו היא לא להצליף.
אסתרינה טרטמן: אני מקווה מאד שאותה ישיבה שעליה אני מדברת, תהיה כזאת שנוכל כולנו לשבת סביב השולחן הזה ולהגיד: הנה, עשינו את זה.
אסתרינה טרטמן: שיתוף הפעולה, ההחלטה של הממשלה, של ועדת השרים, הביקורת של המבקר, העשייה שלכם בשטח, התמרוץ של הוועדה הזאת, הוועדה לביקורת המדינה – שאני ממלאת מקום בראשה, אבל חברי, חבר הכנסת יורי שטרן, כבר התחיל את התהליכים האלה, אני מניחה – שיתוף הפעולה בינינו באמת מאפשר לסמן וי גדול ומשמח, שאנחנו מקדמים דבר חשוב מאד מאד במדינת ישראל.
אסתרינה טרטמן: מיגור הפשע, טיפול בנושא הכספים ואפילו העשרת אוצר המדינה עם עשייה שתחמיא, בוודאי למשטרה, מבקר המדינה, משרד המשפטים וודאי וודאי לרשויות ההון במדינת ישראל.
אסתרינה טרטמן: אני מקווה שמפה, סוף סוף, תצא תורה.
עמירה דותן: אני מבקשת לפתוח את הישיבה.
עמירה דותן: היום החלטנו לייחד את הישיבה לפגישה עם תושבי צפון השומרון שהתפנו, כי לא כל-כך יוצא להיפגש אתכם, וננסה לשמוע אתכם.
עמירה דותן: (הצגת המוזמנים) נתחיל עם המתיישבים ונשמע כל מיני דברים נוספים.
עמירה דותן: אבקשכם לנסות להיות בהירים וברורים – מה המצב, איפה הכשלים ואיפה אנחנו יכולים לסייע על-פי סדר העדיפויות שלכם, מה יותר לחוץ, מה יותר לוחץ עליכם.
יעקב רוזנבלט: אני רוצה לעשות הבחנה מבדלת, וחשוב לעשות הבחנה, כי חלק מקהילת חומש, בניגוד לקהילות אחרות, יצר קשר עם המדינה, עוד טרום הפינוי במשך כשנה היה במשא ומתן עם מינהלת סל"ע והגיעו להסכמים.
יעקב רוזנבלט: הגענו בסופו של דבר אחרי מאמצים מרובים להסכם העתקה.
יעקב רוזנבלט: ההסכם נשען על שלוש רגליים – מדינת ישראל מצד אחד, המתיישבים של חומש שהיו מוכנים לעבור ליד חנה מצד שני, ותושבי יד חנה מצד שלישי.
יעקב רוזנבלט: המועצה האזורית עמק חפר היתה ברקע ההסכם הזה לאורך כל הדרך.
יעקב רוזנבלט: נכון להיום, ההסכם לא מקוים.
יעקב רוזנבלט: משתמשים כל הזמן בשיטות – לא רוצה להגיד גנגסטריות, אבל לא פחות מזה.
יעקב רוזנבלט: אני מזכיר שההסכם נחתם על ידי שלושת הגורמים ומבחינה חוקית קיים.
יעקב רוזנבלט: לא ישבה ועדה מיוחדת ואמרה: את זה לא נממש בהסכם.
יעקב רוזנבלט: היום אומרים: אם לא תסכימו לשינוי בהסכם לא תקבלו כסף לתשלום החובות של יד חנה.
עמירה דותן: אתה אומר שלא חיכיתם עד הרגע האחרון והגעתם להסכם.
עמירה דותן: הייתם בין אלה שעשו צעד אחד קדימה, היה הסכם ברור ביניכם ובין המדינה ובין התושבים של יד חנה.
עמירה דותן: ההסכם כלל את ההעתקה – המגורים, התעסוקה, החינוך, הכול.
עמירה דותן: אתה אומר שיש פערים גדולים בין המציאות ובין ההסכם שנחתם והוא לא מקוים בכלל.
עמירה דותן: אף אחד מהקומפוננטים לא מקוים?
יעקב רוזנבלט: כמעט טוטלית.
יעקב רוזנבלט: כאשר יד חנה הסכימה לקבל אליה את קהילת חומש אחד האינטרסים היה שיוך קרקעות למשפחות של יד חנה, כמו גם שיוך קרקעות למשפחות מתיישבים בחומש, וגם תשלום החובות של יד חנה לבנק לאומי ול"גרנות".
יעקב רוזנבלט: מספטמבר תושבי חומש נמצאים ביד חנה, כבר 9 חודשים, ועד היום החובות לא שולמו.
יעקב רוזנבלט: קהילת יד חנה חומש משלמת היום תשלומים שוטפים על חשבון חובות, במקום עבור פיתוח.
יעקב רוזנבלט: איפה שאת לא שמה יד, ההסכם לא מקוים.
יעקב רוזנבלט: אבל כל פעם מתגלה דבר גרוע יותר מקודמו.
יעקב רוזנבלט: אומרים: החלטנו לשנות את ההסכם, קבלו נספח להסכם.
יעקב רוזנבלט: בהסכם המקורי היה כתוב שהחובות של הסוכנות היהודית, של ההסתדרות הציונית, יימחקו.
יעקב רוזנבלט: כעת הביאו נספח: אם לא תסכימו שהחובות של הסוכנות היהודית לא יימחקו – לא נקיים את ההסכם המקורי.
יעקב רוזנבלט: זה כבר הנספח השלישי שאנחנו מקבלים.
יעקב רוזנבלט: היום קיבלנו כבר התרעה רביעית.
יעקב רוזנבלט: בהסכם המקורי כתוב שעל הבנייה של בית ראשון על המגרש אנו פטורים מהכול – אגרות בנייה, ביוב, מס שבח והכול.
יעקב רוזנבלט: היום המועצה אומרת: אנחנו מוכנים שהבנייה תהיה עד 160 מטר.
יעקב רוזנבלט: ומה אם אנשים רוצים לבנות בית לבנים שלהם על המגרש מעבר ל-160 מטר?
יעקב רוזנבלט: אומרים: אם לא תסכימו למגבלה של 160 מטר בלבד לא תקבלו כסף.
יעקב רוזנבלט: נכון להיום לא קיבלנו אגורה.
יעקב רוזנבלט: יש נושא של פיתוח, השוואת תשתיות בין התשתיות שעשו עבור האנשים שיצאו מחומש לתשתיות של תושבי יד חנה.
יעקב רוזנבלט: על-פי ההסכם אנחנו אמורים להיות שווים.
יעקב רוזנבלט: גם על הדברים האלה לא מדברים יותר, כי הם מחייבים הקצבת כסף.
יעקב רוזנבלט: ההבטחות לא מקוימות.
יעקב רוזנבלט: מדברים על .
יעקב רוזנבלט: קחו מפרטים של קרווילות שנעשו על ידי האינג'ינר דוד דוניו מחדרה.
יעקב רוזנבלט: את המבנים עשה "רם מבנים" בחדרה.
יעקב רוזנבלט: קחו את המפרט, על מה המדינה שילמה, כנסו לקרווילות ותבדקו מה יש בהן פיזית – אין דמיון בין מה שהמדינה שילמה ומה שקיבלנו בפועל, אך אף אחד לא מסתכל ובודק.
יעקב רוזנבלט: יש לנו בעיות בידוד, בעיות מיזוג, הגגות לא מבודדים.
יעקב רוזנבלט: אלה דברים שהמדינה שילמה עבורם לאחר שהכינה מפרט.
יעקב רוזנבלט: נעבור למפרט הפיתוח.
יעקב רוזנבלט: המדינה השקיעה X כסף בפיתוח.
יעקב רוזנבלט: שהמדינה תיקח כל מי שתרצה מטעמה, לא מטעמנו, ותבדוק כמה כסף הושקע בפיתוח האזור שלנו.
יעקב רוזנבלט: הם יודעים בדיוק כמה כסף שילמו ועליהם לבדוק האם התשתיות שנבנו שוות ערך למה ששילמו.
יעקב רוזנבלט: יגלו מיד שאין זה כך.
יעקב רוזנבלט: בכל מגרש אמור להיות קו ביוב והמדינה שילמה עבור כך.
יעקב רוזנבלט: במציאות איחדו שני בתים לקו ביוב אחד.
יעקב רוזנבלט: המדינה שילמה עבור 30 קווי ביוב, אך בפועל יש רק 15.
יעקב רוזנבלט: זה אחת הדוגמאות.
יעקב רוזנבלט: יש עשרות דוגמאות כאלה.
יעקב רוזנבלט: המדינה שילמה עבור גדרות ירוקות בגובה 90 סנטימטר שמבדילות את החלקות – שהמדינה תוודא שזה קיים.
יעקב רוזנבלט: זה בכלל לא קיים.
יעקב רוזנבלט: כל הדברים הללו מופיעים במפרטי הפיתוח שעשתה המדינה אך הדברים לא קיימים, ואף אחד לא בודק.
יעקב רוזנבלט: בל נשכח שזה גורם נזק בריאותי לאנשים.
יעקב רוזנבלט: מתוך קהילה של 30 משפחות הנמצאות ביד חנה – קהילת חומש המורחבת, כי הצטרפו אנשים מכדים, מגנים ומניסנית, ומשפחה אחת משא-נור – מתוך 30 המשפחות ב-9 נתגלו בעיות בריאות, שתיים אחרי התקפי לב, אצל שתיים פרץ סרטן מחדש.
יעקב רוזנבלט: אני לא יכול לדבר על אחרים, אדבר על עצמי.
יעקב רוזנבלט: באפריל בשנה שעברה נבדקתי בבית-החולים תל השומר, אז היו לי 35 אחוז תפקוד של הלב.
יעקב רוזנבלט: היום אני עם 15 אחוז תפקוד, אחרי קוצב.
יעקב רוזנבלט: יש הידרדרות רפואית בגלל המתחים.
יעקב רוזנבלט: למה כך צריך להיות?
יעקב רוזנבלט: המדינה ענישה אותנו ופגעה בנו, אמרה שזו זכותה, כמו שהבאנו אתכם לפה העברנו למקום אחר, אבל המדינה העבירה אותנו בתנאים מסוימים.
יעקב רוזנבלט: אנחנו מבקשים רק שהמדינה תעמוד במה שחתמה.
יעקב רוזנבלט: אני מציע שגורם ניטרלי לחלוטין – לא מטעמנו, לא מטעם המועצה עמק חפר – ייקח את המפרטים ויבדוק אחד לאחד.
יעקב רוזנבלט: הוא יצטמרר ממה שיימצא.
עמירה דותן: קודם כול, אם תמשיך עם הלהט הזה אני לא רוצה להיות אחראית ללב שלך.
יעקב רוזנבלט: יש לי נט"ן צמוד ...
אריה אלדד: מי גזר את הקופון בין מה שהמדינה שילמה ובין מה שבוצע בשטח?
יעקב רוזנבלט: אין לי מושג.
יעקב רוזנבלט: אני יודע שבשטח זה איננו.
יעקב רוזנבלט: מי גזר באמצע את הקופון?
יעקב רוזנבלט: לא יודע.
עמירה דותן: לא קופון.
עמירה דותן: קופונים.
יעקב רוזנבלט: יש מבקר המדינה, יש .
יעקב רוזנבלט: הם יבדקו ויגיעו לתוצאות טובות משלי.
עמירה דותן: עלו כאן שני נושאים.
עמירה דותן: הראשון, הפער בין ההסכמים שנחתמו ובין מה שקורה בשטח, ואתה אומר שאין ביניהם כל דמיון.
עמירה דותן: השני, המפרטים, שחבר הכנסת אריה אלדד אומר שמישהו גזר קופון גדול.
עמירה דותן: מבקר המדינה שומע את זה.
עמירה דותן: מר עדיאל שמרון, אתה מעדיף לשמוע את כולם ואז לענות תשובות?
עדיאל שמרון: רק שיהיה מספיק זמן.
עמירה דותן: נוודא שיהיה די זמן.
יעקב רוזנבלט: הדבר האחרון שאני רוצה להעלות – בעיית המפרק.
יעקב רוזנבלט: היות והיישובים הועתקו ממקומם מינו להם מפרק.
יעקב רוזנבלט: אגודת חומש דאגה להשאיר כסף בקופה לתשלומים לכל הדברים שחייבים לאנשים.
יעקב רוזנבלט: נשאר בין 200 ל-250 אלף שקל.
יעקב רוזנבלט: מישהו הציע לפני כן: מהכסף הזה תנו לעובדים הלוואה בגובה הפיצויים שמגיעים להם כי ברגע שהכול יעבור למפרק לא תראו את הכסף.
יעקב רוזנבלט: אמרנו: אין צורך, יש קופת פיצויים, שאמנם לא מכסה את הכול.
יעקב רוזנבלט: הרי המפרק בא מטעם האגודות השיתופיות.
יעקב רוזנבלט: לא יתכן שהמדינה תעשה דבר כזה.
יעקב רוזנבלט: היינו תמימים.
יעקב רוזנבלט: עד היום חייבים לאנשים כסף למשכורות ופיצויים ודברים מעין אלה.
יעקב רוזנבלט: לאף אחד אין הסברים מדוע הכסף לא ניתן.
שמואל גולן: זה מפרק של הרשם או מפרק שמינה משרד הפנים?
יעקב רוזנבלט: רשם האגודות השיתופיות מינה מפרק לארבעת הישובים – מר אודי אמיתי.
יעקב רוזנבלט: אנשים שעבדו פיזית בישוב עדיין לא קיבלו את שמגיע להם.
יעקב רוזנבלט: שלא נדבר על הקושי להשיג ועדה מיוחדת.
יעקב רוזנבלט: אני עובר לפן אישי.
יעקב רוזנבלט: ביום שנפלה ההחלטה על הפירוק הייתי בן 54 ו-9 חודשים.
יעקב רוזנבלט: זה אירע ב-6.6.2005 ואני נולדתי ב-14.9.1949.
יעקב רוזנבלט: בבית-המשפט העליון דיברו על כך ששעון הזמן לא הפסיק בהחלטת הממשלה, אלא שעון הזמן מפסיק בזמן הפינוי בפועל.
יעקב רוזנבלט: לכן שילמו דמי הסתגלות מתי שעזבו את היישוב בפועל, וכך גם שילמו עבור ותק.
יעקב רוזנבלט: רק דבר אחד שכחו – לאנשים שעברו את גיל 55 ואמורים לקבל מהמדינה עד גיל 67 פנסיה כי אינם יכולים למצוא מקום עבודה חדש, אמרו: דווקא זה ייקבע על-פי הגיל במועד קבלת ההחלטה, דהיינו ב-6.6.2005.
יעקב רוזנבלט: אני מחכה לוועדה מיוחדת כבר 5 חודשים כדי להעלות את הבעיה.
יעקב רוזנבלט: אינני יודע כמה זמן אנשים אחרים מחכים.
יעקב רוזנבלט: אני מכיר אנשים ביד חנה חומש שמחכים גם יותר מזה לכינוס ועדה מיוחדת שתדון ותכריע.
יעקב רוזנבלט: לדעתי ההכרעה תהיה חד משמעית – לשלם, אחרת זה יגיע לבג"ץ שיגיד לשלם.
יעקב רוזנבלט: אבל אני לא יכול להגיע לבג"ץ לפני שהוועדה תתן תשובה שלילית.
יעקב רוזנבלט: אני סבור שהוועדה תתן תשובה חיובית, אבל שנגיע אליה.
יעקב רוזנבלט: בינתיים אנשים לא עובדים, לא מתפרנסים ומתחילים לאכול מהפיצויים שלהם.
יעקב רוזנבלט: עוד מעט אנשים לא יוכלו לבנות בית מכספי הפיצויים.
עמינדב דרורי: מן הסתם יהיו פחות אנשים.
עמינדב דרורי: חלק מהדברים שרציתי לומר כבר נאמרו, לכן אקצר.
עמינדב דרורי: הבטחות וקיומן – אלה דברים השותפים לכולם; נושא גזירת הקופונים – הכול קשור.
עמינדב דרורי: למשל הקרווילות – המדינה דאגה, וזה טוב, לכל מי שהסכים לפינוי, אבל לא טוב למי שגר שם.
עמינדב דרורי: אפשר לראות מפרט, לפתוח את הגג ולראות איך חיים שם בקיץ.
עמינדב דרורי: בחורף קל קצת יותר, אבל בקיץ אין בידוד לקירות ולגג, כי זה מחייב השקעת כסף.
עמינדב דרורי: על-פי המפרט מישהו כנראה היה צריך לשים בידוד ולא שם, וזה אושר.
עמינדב דרורי: זה משהו כמו במדינות העולם השלישי – הרי מישהו קיבל עבודה לידיים שלו, לא ברור לי איך קיבל ולמה קיבל.
עמינדב דרורי: אנחנו היום חיים במגורים לוהטים.
עמינדב דרורי: המזגן לא מקרר ומביאים כל הזמן מומחים על מומחים.
עמינדב דרורי: הביאו את המומחה של ישראל בנושא קירור ושנינו עמדנו יחד.
עמינדב דרורי: אמרתי לו: יש לי בעיה, תסתכל על סימני הזיעה על החולצה, הגוף לא משקר.
עמינדב דרורי: אמרו: בואו נתחכם, נעשה ישראבלוף, תביא אישור רפואי.
עמינדב דרורי: הסכימו לתת סכום כסף עד 5,000 שקל לצורך התיקונים אך עד היום לא ראיתי את הכסף.
עמינדב דרורי: אני לא רוצה כסף אלא שיחליפו את יחידת המיזוג לגדולה יותר.
עמינדב דרורי: אבל זאת בעיה פרטית שלי.
עמינדב דרורי: הבידוד הוא בעיה של כולם.
עמינדב דרורי: היום כולם מסכימים שהמיזוג לא טוב.
עמינדב דרורי: פיתוח ותשתיות – אין שום קשר בין המפרט למציאות.
עמינדב דרורי: כבר דיברו על כך, אני לא רוצה להרחיב.
עמינדב דרורי: יש פרטים קטנים, אך חשובים, הקשורים להתשה ולבריאות.
עמינדב דרורי: אציג את העמדות שלי.
עמינדב דרורי: אני ממתנגדי הפינוי, חד-משמעית.
עמינדב דרורי: אני אומר בגלוי, רק בשל תפקידי לא השתמשתי בכוח ולא נשארתי מעבר לתאריך הקבוע.
עמינדב דרורי: אני קצין משטרה ושקלתי לפרוש חצי שנה לפני הפינוי מהמשטרה, והייתי נוהג כך אילולא המשפחה אמרה לי: למי אתה עושה, מי יזכור אותך, מי יעזור לך להתפרנס אחר-כך?
עמינדב דרורי: רציתי לעזוב את העבודה וללכת בדרכים שלא אזכיר כאן.
עמינדב דרורי: עזבתי את היישוב ברגע שהמפכ"ל אמר שאני עובר על החוק אם אשאר מעבר לכך.
עמינדב דרורי: עזבתי ב-15 באוגוסט, ב-12 בלילה, כמה דקות לפני המועד הסופי, כמחאה שאני נשאר עד הרגע האחרון.
עמינדב דרורי: היינו המשפחה האחרונה בכדים.
עמינדב דרורי: אני מוכן לוותר על הכול, להחזיר כל אגורה שקיבלתי מהמדינה, לא מבקש מהמדינה שום דבר – רק תנו לי לעלות לשם.
עמינדב דרורי: את הבית שלי אבנה לבד.
עמינדב דרורי: אל תעזרו לי.
עמינדב דרורי: הרסתם, ואני אעלה למקום כפי שהוא, אקים אוהל ואהיה פטרוצ'לי.
עמינדב דרורי: אני יכול לקנות בלוקים ומלט.
עמינדב דרורי: לא רוצה כלום מהמדינה.
עמינדב דרורי: נכון שהיום אני מדבר על תנאי החיים שלי ועל ההתחייבויות שהמדינה לא עומדת בהן.
עמינדב דרורי: לא מעניין אותי הכסף, אל תחזירו לי מה שהרסתם.
עמינדב דרורי: אתם לא מסוגלים לעמוד בהבטחות – תנו לי לחזור לשם.
עמינדב דרורי: אבל אל תשקרו לעם ולנו.
עמינדב דרורי: מה גם שזה בניגוד לרצוננו.
עמינדב דרורי: לא הרמתי מקל או אבן ולא נשארתי ב-16 לחודש כי אני אזרח שומר חוק.
עמינדב דרורי: זה לא אומר שמי ששומר חוק צריך "לאכול אותה" עד הסוף.
עמירה דותן: הדיסוננס שאתה מדבר עליו, האישי, נשמע חזק מאוד בחדר הזה.
עמירה דותן: מצד אחד אתה קצין משטרה, מצד שני נכפתה עליך שתיקה.
עמירה דותן: היה לך מאבק עם עצמך להתגבר על ההתרגשות האישית שאתה חווה כל פעם מחדש כאשר אתה מדבר על הנושא.
עמירה דותן: זה הורגש חזק מאוד בחדר, לא צריך להרחיב את הדיבור.
עמירה דותן: אני לא חושבת שמישהו פה שחקן, אבל אי אפשר היה להתעלם, וחובתי לומר לך את הדברים כי זה מצמרר.
עמירה דותן: אין לי מילה יותר חזקה.
עמירה דותן: מצד שני, אני יודעת מה יְכולתי לעשות בתוך הוועדה.
עמירה דותן: לכן הייתי רוצה, עם כל הכאב וההצטמררות, לראות איך נוכל להקל כרגע על חייך, חיי משפחתך וחיי הקהילה כולה.
עמירה דותן: התחלת לדבר על התשה ובריאות.
עמירה דותן: הכוונה שלי כרגע לעשות הכול כדי להחזיר את הגאווה שלך, הביטחון העצמי, הביטחון הכלכלי והרגשת חוסר התשה.
עמירה דותן: זה לא מגיע לך.
עמינדב דרורי: אגיד לך מה זה התשה.
עמינדב דרורי: יום אחד חברת חשמל החליטה לחייב אותנו עבור ניתוק החשמל – 70 שקל.
עמינדב דרורי: אנחנו לא ביקשנו שינתקו את החשמל.
עמינדב דרורי: התנהל על כך מאבק.
אריה אלדד: כך היה גם בגוש קטיף.
עמינדב דרורי: אשתי נאבקה, וכל המפונים במדינה קיבלו את הכסף בסוף.
עמינדב דרורי: אבל שוב, זה מאבק.
עמינדב דרורי: ועל מה?
עמינדב דרורי: גם כך אנחנו פגועים, אין לנו תעצומות נפש.
עמינדב דרורי: לא דוד נגד גולית, אלא משהו הרבה יותר ערטילאי, ואנחנו לא דוד.
עמינדב דרורי: לקחו לנו בלוני גזים, חתמו על כל מיני דברים, חייבו אותנו.
עמינדב דרורי: היינו צריכים גז בבית ועכשיו נותנים לנו 200 ומשהו שקל כאשר זה עולה 1,500 שקל.
עמינדב דרורי: מתווכחים: כן היה לכם גז, לא היה גז, כן שקלו, לא שקלו – פשוט איבדו את הבלונים.
עמינדב דרורי: אמרתי: תנו לי את בלוני הגז שלי, למה אני צריך להזמין עוד בלונים?