GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמירה דותן: יומי, למה לא יומי?
יורי שטרן: כן, לטפל יומי ולהתיישב שבועי.
יורי שטרן: כעת המטרה שלי זה לעשות סקירה לרוחב, לנגוע בכמה סוגיות כדי להבין איך אנחנו אחר כך נבנה את עבודת ועדת המשנה.
יורי שטרן: לכן אני רוצה שאתם פחות או יותר תחלקו את הדברים האלה לסוגיות ואחר כך אני אשאל את ראשי הרשויות, אם היום הייתם כותבים לנו צו כזה מה אתם מורים לנו לעשות, אז אני אבקש מכם לתת לנו את הרשימות האלה בקצרה.
יורי שטרן: אבל לפני כן תגיד לי ליאור כלפא, מה היית רוצה שנעשה כעת?
ליאור כלפא: גם אני אמור לצאת תיכף לוועדת החינוך אבל הכנו את הנושאים בקצרה.
ליאור כלפא: עזרא ידבר על אבטלה, שלמה על חקלאות, חגית על קהילה, מוטי על יישובי קבע, ואבישי על הצפון, הכוונה לאנשים שהגיעו לצפון מדינת ישראל.
יורי שטרן: חבר הכנסת עמי איילון בבקשה.
עמיחי אילון: אני מבקש לציין 4 נקודות.
עמיחי אילון: אחת, אני יודע שזה לא העניין אבל מבחינתי הדיון הזה לפחות עד עכשיו הוא מפוספס במידה רבה מאוד.
עמיחי אילון: אנשים באו לכאן, בראייתי הם באו על מנת שאני אקשיב להם והם ידברו.
עמיחי אילון: אני לא רוצה להעיר ליושב ראש על הצורה בה הדיון מתנהל אבל אני מרגיש שלפחות בעניין הזה אנחנו מפספסים.
עמיחי אילון: הדבר השני, יש נקודה שעולה, לפחות עלתה בתחילת הדברים.
עמיחי אילון: אנשים רוצים לדבר על מהות, יש איזושהי נטייה, אומרים לנו תעזבו את הפרטים, תעזבו את הנקודות הקטנות, דברו איתנו על החלום שלנו שנשבר.
עמיחי אילון: ואני אומר בצער, משום שאני לא בדיוק יודע לתת פיתרון, אבל עם כל הכבוד לוועדת ביקורת המדינה, זה לא ביכולותיה של ועדת ביקורת המדינה.
יורי שטרן: אולי נקים ועדת משנה לחלומות.
עמיחי אילון: אני לא מתנדב לעמוד בראשה, ואני דרך אגב מקבל שקורטוב של חוש הומור זה טוב תמיד אבל במקרה הזה הייתי נזהר שבעתיים מלהתבדח על חלומות של אנשים, בעיקר אנשים שהגיעו הנה היום.
עמיחי אילון: והשאלה היא מהי ציונות ואיך מייצרים תחושת תקווה ושליחות, בעיקר לאנשים שראו את עצמם כשליחים ואני דרך אגב, רואה אותם עד היום כשליחים שאנחנו באים אליהם ואומרים להם, מבלי שהם מסכימים לזה דרך אגב, שליחותכם הסתיימה.
עמיחי אילון: איך מייצרים אצלם איזושהי תחושה של עתיד שבכלל יש לו איזשהו סיכוי ואופק, כל מיני טרמינולוגיות מאוד גבוהות.
עמיחי אילון: זה לא תפקידה וזה לא ביכולותיה של הוועדה לביקורת המדינה.
עמיחי אילון: זה תפקידה של מנהיגות מדינית, חברתית, דתית, מקומית אבל לא ועדת ביקורת המדינה.
עמיחי אילון: דבר נוסף שאני אומר בצער, אני לא מתמחה בשיקום אבל הרבה מאוד מהדברים שעולים פה הם דברים שמלווים לדעתי כל תהליך של שיקום.
עמיחי אילון: הפעם זה במסות שאף פעם לא הורגלנו אליהם ובכאב שאף פעם לא הורגלנו אליו אבל בסוף, הבסיס זה באמת דברים אלמנטריים שקשורים לשיקום.
עמיחי אילון: יש נקודה מאוד כואבת שאני יודע שהיא כואבת, ולמרות זאת אני אומר אותה.
עמיחי אילון: האנשים האלה, אתם הייתם שליחים.
עמיחי אילון: ומדינת ישראל מצאה לנכון לתת ביטוי לשליחות הזאת בין השאר דרך אגב, בהרבה מאוד דברים שאתם קיבלתם ואזרחים אחרים במדינת ישראל לא קיבלו.
עמיחי אילון: צוין פה העניין של תגמולים למורים.
עמיחי אילון: והמעבר ממצב של שליחות למצב של אזרח רגיל הוא מעבר קשה.
עמיחי אילון: אפשר למדוד אותו בכמה מדינת ישראל מוציאה על אזרח במקומות שאתם חייתם בהם ובמקומות שעכשיו הגעתם אליהם.
עמיחי אילון: אני יודע שהדברים הם קשים ואני יודע דרך אגב שעדיין בשדרות אנחנו לא נותנים את רמת התוספות האלה למרות שהקסמים מתחילים ליפול שם.
דובר: הדברים לא נכונים.
עמיחי אילון: אני יודע שהדברים קשים, אני לא רוצה להיכנס לדיון הזה, קודם כל אני אומר את זה על בסיס נתונים, אני אומר את זה למרות הקושי כי זה חייב להיאמר והשאלה כמה זמן מדינת ישראל ממשיכה לתת ולגבות על מנת לאפשר לכם ליצור עתיד טוב, זאת שאלה שלדעתי תלווה את כל התהליך המאוד כואב הזה שאנחנו מנסים להבין אותו היום.
עמיחי אילון: הדוח הוא מפורט, יש כמה נושאים שלא עולים בו למשל הנושא שעלה קודם לגבי כל נושא העסקים, לא ראיתי אותו בדוח.
שמואל גולן: זה דוח בנושא של הרשויות המקומיות.
עמיחי אילון: אני מבין, אם כי נושא התעסוקה יש רשויות שכן מטפלות אבל אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.
עמיחי אילון: אני רוצה לקצר ואני רוצה לומר בעצם שהוועדה לדעתי צריכה לעסוק ב-4 נושאים.
עמיחי אילון: קודם כל ואני מקבל בעניין הזה, לתקן את החוק בדיעבד.
עמיחי אילון: כל הקושי של תיקון חוק בדיעבד צריך לתקן את החוק ולראות שהתיקון הזה ייתן לכל האנשים את מה שאנחנו נבין שמגיע להם, לא את מה שחשבנו כשהחוק הזה חוקק.
עמיחי אילון: הדבר השני, צריך כמה שיותר מהר להכניס את המשמעויות הכלכליות שלו לתקציב 2006 ואחר כך לתקציב 2007.
עמיחי אילון: הדבר השלישי, כל הדברים שעולים פה כתקלות של בירוקרטיה.
עמיחי אילון: זה תקלות שצריך לתקן אותם.
עמיחי אילון: אני מצפה ממנכ"ל משרד ראש הממשלה שיבוא ויסביר או הפעם או בפעם הבאה, איך משרד ראש הממשלה מפיק את כל הלקחים מהעניין הזה.
עמיחי אילון: והדבר הרביעי, ואני מצטער שכנראה לא נצליח לעשות אותו היום, זה פשוט מתפקידנו להקשיב.
עמיחי אילון: ואני מאוד מבקש, אני לא יודע איזו ועדת משנה תטפל בעניין הזה, אני קודם כל הייתי רוצה להיות שייך לוועדת המשנה הזאת ואני רוצה לבוא ליום שלם, אם צריך 3 ימים, פשוט להקשיב לאנשים - - -
עזרא אלדר: מצוין.
עמיחי אילון: כי עם כל הכבוד לביקורת המדינה ועם כל הכבוד לדקות המועטות שאנשים מקבלים פה, אני עם האינטליגנציה שלי לא מצליח לרדת לעומקם של דברים.
יורי שטרן: לא אמרתי בלעג מילה חלומות אבל כמו שאמרת, חבר הכנסת אילון, ועדה, ובמיוחד הוועדה לביקורת המדינה לא תדון בהיבטים האלה.
יורי שטרן: אנחנו אבל נעשה את המקסימום בשביל לסייע לפיתרון הבעיות הפרקטיות.
יורי שטרן: אז בבקשה, לפי התכתיב או העצה הטובה של ליאור כלפא, בבקשה עזרא, אבל תהיו קצרים כי אנחנו עוד רוצים לשמוע גם את הרשויות, גם את מנכ"ל משרד ראש הממשלה וגם את מבקר המדינה.
עזרא אלדר: אני רוצה לתת תזכורת קצרה לנוכחים פה ששבועיים לפני יום העקירה בערך, פלוס מינוס, מדינת ישראל יצאה בקמפיין אדיר שעלה מיליונים שהיה בעצם, היום כולנו יודעים את זה בדיעבד, אנחנו ידענו את זה כבר אז, קמפיין שיקרי במהותו שסיפר לכל עם ישראל שמדינת ישראל דאגה למגורשים לחינוך, לתעסוקה ולדיור.
עזרא אלדר: היום אנחנו יודעים שב-3 התחומים האלה מדינת ישראל שיקרה במצח נחושה, הוציאה קמפיין שעלה מיליונים והיום אנחנו אוכלים את פרי הביאושים הזה.
יורי שטרן: זה נכון למבקר המדינה לבדוק את היח"צנות על חשבון הציבור הזה.
עזרא אלדר: מישהו צריך לתת את הדעת ואת הדין על זה, זה עלה מיליונים, זה היה בעיתונות, בתקשורת, ברדיו, בטלביזיה בכל מקום.
יורי שטרן: אני מבקש מכם אנשי מבקר המדינה בדוחות שלכם למצוא מקום להתייחס לשימוש בכספי הציבור בשביל יח"צנות שקרית לגבי ההיערכות לפינוי.
אריה אלדד: וסתם כהערת ביניים, נדמה לי שמשרד הפרסום של איל ארד זכה במכרז באופן מפתיע.
יורי שטרן: במקרה, אבל ללא קשר לזה - - -
אבשלום וילן: זה הכסף הקטן, מה עם כל הכסף הגדול שמוציאים על המאחזים הבלתי חוקיים, את זה כבר בדקה פעם הוועדה לביקורת המדינה?
אבשלום וילן: אם נתחיל בזה, בוא נגיד את האמת לפרוטוקול, הכסף הגדול הוצא בצורה לא חוקית למאחזים.
יורי שטרן: חבר הכנסת אבו, אתה לא בזכות הדיבור, עם כל הכבוד.
אבשלום וילן: זכות הצעקה.
יורי שטרן: אבו, אני אספר לך בדיחה סובייטית.
יורי שטרן: מדברים אמריקאי ורוסי.
יורי שטרן: האמריקאי מפאר את אורח החיים האמריקאי, את רמת החיים וכו'.
יורי שטרן: והרוסי לכל דבר שהאמריקאי אומר עונה, אבל אתם תולים את הכושים.
יורי שטרן: אז אתה עם המאחזים הבלתי חוקיים שלך, בכל מקום שיש ביקורת נגד ההתנתקות אז אתה עם הכושים שלך תולה אותם, אז בבקשה.
אבשלום וילן: להגיד כושים זה לא פוליטיקלי קורקט.
יורי שטרן: אוקי, אפרו אמריקאיים.
עזרא אלדר: ברשות הנוכחים, אני רוצה לעדכן אתכם.
עזרא אלדר: אני רכז תעסוקה של וועד יישובי גוש קטיף.
עזרא אלדר: מצב האבטלה היום בין תושבי גוש קטיף עומד על 51 אחוז אבטלה ממוצע.
יורי שטרן: כמו בעזה.
עזרא אלדר: זה מצב קטסטרופלי.
עזרא אלדר: כדי שקצת תבינו.
עזרא אלדר: מדובר על אנשים שהפעילו חממות, שהיו יצואנים, שהיו להם פועלים, פתאום היום בגיל 45, 50 או יותר, מצאו עצמם יושבים בבית.
עזרא אלדר: מנסים למצוא להם עבודה, קשה להם למצוא היום עבודה.
עזרא אלדר: הם יושבים בבית, הכסף המעט שקיבלו פיצויים הולך ואוזל.
עזרא אלדר: בעוד שנתיים שלוש כשמדינת ישראל תבוא ותגיד להם, בבקשה, הנה מקום הקבע שלכם, הם יישארו במבני הקרטונים האלה שהם גרים בהם היום כי לא יהיה להם איפה לחיות, פשוט מאוד.
שלי יחימוביץ': ממה הם חיים?
עזרא אלדר: הם אוכלים את הפיצויים שמדינת ישראל נתנה להם בגין העזיבה.
עזרא אלדר: ואני אומר לך בצורה אחראית לחלוטין, הניסיונות למצוא עבודה לאנשים האלה הם פשוט כמו סירה שעולה על שרטון.
עזרא אלדר: בכל מקום שהם הולכים, בן כמה אתה?
עזרא אלדר: סליחה.
עזרא אלדר: יש לך תעודות?
עזרא אלדר: אין לך תעודות.
יורי שטרן: עזרא, מי אמור לסייע בזה, המנהלת?
עזרא אלדר: מדינת ישראל.
יורי שטרן: מה זה מדינת ישראל, מי?
עזרא אלדר: אני אתן לך דוגמא.
עזרא אלדר: מדינת ישראל הקימה לפני מספר שנים את מה שנקרא מעברים.
עזרא אלדר: מעברים הוקם על ידי מועצה אזורית יואב, שער הנגב ובני שמעון.
עזרא אלדר: שלוש המועצות האלה הקימו את העניין הזה על מנת לפתור בעיות אבטלה, על מנת להכשיר אנשים בהכשרות מקצועיות וכיוצא באלו.
עזרא אלדר: מדינת ישראל שכרה את מעברים על מנת לעזור לנו לפתור בעיות בתחום הזה ופתאום השבוע כשדיברתי עם עמירם גולדין שהוא היושב ראש של מעברים הוא קיבל הודעה שבראשון לספטמבר סוגרים לו את העסק.
יורי שטרן: מה זה מעברים?
עזרא אלדר: הסברתי, זה גוף שהוקם על מנת לפתור בעיות להשמה, כל מיני קורסים.
יורי שטרן: מי מזמין את השירותים שלהם בעבורכם?
יורי שטרן: משרד התמ"ת?
עזרא אלדר: אני לא יודע בדיוק, אולי יונתן בשיא יודע יותר טוב מי מממן ומי שולח.
עזרא אלדר: אני רק יודע שאני עומד איתו בקשר הדוק.
עזרא אלדר: אנחנו מפיצים בין אתרי היישובים את הקורסים למיניהם שמעברים מארגנת על מנת שניתן לכל מתיישב שיירצה לצאת לעבודה, עוד כלי, עוד כמה נקודות כדי שכשהוא יבוא למקום עבודה ויישאל מה אתה יודע, שיהיה לו איזושהי עדיפות לגבי העניין הזה.
עזרא אלדר: בנקודה הזאת אני רוצה להוסיף עוד דבר.
עזרא אלדר: היה חשוב שמדינת ישראל כדי לעשות תיקון לעוול שנעשה, תיתן עדיפות במכרזים של המדינה לתושבי גוש קטיף.
עזרא אלדר: יוצא מכרז ל-X אנשים?
עזרא אלדר: אז אם יש בתוך המכרז הזה 20 אנשים, תן עדיפות ל-10, 15 20 אחוז אנשי גוש קטיף.
עזרא אלדר: בתוך המכרז הזה של X אנשים, צריכים להחליט שאחוז מסוים סגור עבור תושבי גוש קטיף.
עזרא אלדר: כמובן אם יש להם התאמה מקצועית.
עזרא אלדר: אני לא אומר להכניס סתם אבל היו לא מעט אנשים מאיתנו שניסו להיכנס למכרזים ולא קיבלו אותם.
אבשלום וילן: אלה שהיו מורים בגוש, לא מועסקים על ידי משרד החינוך יותר?
אבשלום וילן: כמה מהחקלאים המשיכו בחקלאות?
אבשלום וילן: תן לנו סדרי גודל של המספרים.
עזרא אלדר: מספר החקלאים שחזרו הוא מעט מאוד, בין 10 ל-15 סך הכל של חקלאים חזרו לחקלאות.
עזרא אלדר: יושב פה שלמה וסרטיל שעוד מעט יסביר לכם, אבל מי שיכל לחזור לחקלאות זה רק אנשים שיכלו לשכור שטח ולבנות עליו משתלות.
עזרא אלדר: אין עניין של התחברות לקרקע.
עזרא אלדר: כל הנושא של קרקע גוש קטיף הייתה דבר מאוד חיוני לגידולים.
עזרא אלדר: כמו שכולכם יודעים, האדמה שם הייתה מיוחדת.
עזרא אלדר: מה שיש לנו היום למשל בנחל שורק באזור יד בנימין זה לא אותו דבר, אי אפשר לגדל שם אותו דבר, זה תנאים שונים לחלוטין.
עזרא אלדר: לגבי האנשים המובטלים, יש לזה השפעות שנוגעות לשאר הפרמטרים.
עזרא אלדר: כשאבא יושב בבית מהבוקר עד הלילה, הילד חוזר מבית הספר ורואה את אבא באותה פוזה כמו שהיה כשיצא בבוקר, בבית כל החיכוכים מתחילים לעלות לרמות שעמירה אחר כך צריכה לטפל בהן.
עזרא אלדר: הדימוי של האבא בעיני המשפחה יורד, בעיני הציבור יורד - - -
יורי שטרן: אתה מרכז את הנושא מטעם ועד היישובים?
עזרא אלדר: כן.
יורי שטרן: יש לכם תוכנית?
יורי שטרן: הגעתם לאיזושהי פרוגרמה ברורה מה אפשר לעשות, כי יש פה קשיים אובייקטיבים שאתה מדבר עליהם, אי התאמה של אנשים וכו'.
עזרא אלדר: יש לנו תוכנית, אני נכנסתי לא לפני הרבה זמן לעניין הזה.
עזרא אלדר: בניתי פרוגרמה.
עזרא אלדר: היום המצב הוא כזה שאנשים יושבים בבית, אפילו לא נכנסים לאתרי אינטרנט או לעיתונים למודעות דרושים ולכל המקומות בהם יש פרסומים בנושא עבודה כדי לראות מה האפשרויות.
עזרא אלדר: אנחנו רוצים היום ליצור מצב שמצד אחד יהיה לנו רישום, אנחנו עוברים עכשיו ביישובים מאתר לאתר, עושים סקר אצל המובטלים, רושמים את ההשכלה שלהם, רושמים מה הם היו רוצים.
עזרא אלדר: מצד שני אנחנו אוספים באתר האינטרנט שנקרא ג'וב קטיף, את כל המשרות הרלוונטיות ואנחנו רוצים לשלב ביניהם.
עזרא אלדר: שיקראו לאנשים ויגידו להם, אדוני, מצאנו לך ג'וב כמו שרצית ונחבר אותם.
עזרא אלדר: כי אנשים לבד כבר אינם עושים את זה, הם יושבים אפתיים במצב קשה מאוד.
דורון בן-שלומי: שמי דורון ואני גזבר הוועד.
דורון בן-שלומי: אני רוצה לציין שהיה ועדיין קיים, שיתוף פעולה טוב עם משרד התמ"ת.
דורון בן-שלומי: אבל העסק הזה גדול עלינו.
דורון בן-שלומי: זה עסק שרק מדינת ישראל יכולה להרים.
דורון בן-שלומי: לנו אין תשובה ל-200, 300, או 400 אנשים בני חמישים, שישים שצריכים להתחיל התחלה חדשה, לעשות סוויץ בראש, לעשות - - -
יורי שטרן: סליחה, החברה הזאת מעברים, הייתה אמורה לסייע לכם מקצועית גם בזה?
דורון בן-שלומי: מעברים עושה קורסי השמה, היא לא יכולה להחליף את מדינת ישראל כמדינה.
דורון בן-שלומי: אם זה לא ייתפס כבעיה אמיתית זה לא יסתיים כי יש פה בעיה שלא יכולה להיפתר על ידי מגזר שלישי כזה או אחר.
שמואל כץ: אתה יודע לכמה קורסים של מעברים נרשמו אנשים, נתנו להם תאריך פתיחת הקורס, מגיעים לקורס ואומרים להם, מצטערים, לא פותחים.
יורי שטרן: אין מספיק נרשמים?
שמואל כץ: לא, יש נרשמים אבל אין תקציב.
עזרא אלדר: בהמשך למה שאמר דורון, היינו רוצים מחברי הכנסת שנוכחים פה לעזור לנו בקטע הזה על מנת להעביר תיקון בחוק שמי שגורש מגוש קטיף בגיל 45 או 50, תהיה בו איזושהי תמיכה.
עזרא אלדר: קשה לנו היום להשיג להם מקצוע כמו שהם היו לפני כן.
עזרא אלדר: זה דבר אחד.
עזרא אלדר: דבר שני, גם בנושאי תקצוב - - -
שלי יחימוביץ': סליחה, אתה יכול להיות יותר קונקרטי?
שלי יחימוביץ': איזו חקיקה אתה מצפה מאיתנו שנעשה?
עזרא אלדר: איזושהי פנסיה.
דורון בן-שלומי: לא פנסיה, אני רוצה להשלים את דברי.
דורון בן-שלומי: התמ"ת הריץ עניין שכל עסק שמעסיק מעל 5 עובדים והוא מתחייב להם ל-5 שנים, אותו מעסיק יקבל תמיכה ב-15 אחוז.
דורון בן-שלומי: הייתה יוזמה בזמנו שהתמיכה תהיה לא רק כאשר מעסיק קולט 5 עובדים אלא גם פחות.
דורון בן-שלומי: 5 עובדים זה דבר ברור, דבר קשה, לעסק שמגדיל את עצמו ב-5 עובדים ומתחייב ל-5 שנים, זה לא דבר פשוט.
דורון בן-שלומי: אבל זה צריך להיות מהאדם הראשון.
דורון בן-שלומי: כל מעסיק שקלט עובד יקבל תמיכה והוא יתחייב על זה.
דורון בן-שלומי: אני יודע שזו הייתה הצעה, אני לא יודע איך זה נגמר.
יורי שטרן: בשביל זה צריך להתכנס ספציפית בנושא תעסוקה ואני מניח שלא הפעם כאשר העסק מתחלק לשניים, ההצעות לשינוי החקיקה שזה לא מסלול של הדיונים בוועדה, זה באמת דיון נפרד.
יורי שטרן: אני מניח שבשדולה יהיה גיבוש תיקונים לחוק גם בקטע הזה וגם בקטעים האחרים.
יורי שטרן: זה מסלול אחד.
יורי שטרן: המסלול השני אלה הדברים שהם לא בחקיקה אלא בהחלטות הממשלה, בתקציבים, במתן מענה מקצועי - - -
עזרא אלדר: בנושא התקציבים אנחנו מבקשים עזרה לנו עם האנשים כדי שיוכלו לעשות לבד את הסקרים וכל מה שצריך - - -
יורי שטרן: בזה אני בטוח שוועדת המשנה תתרכז מטבע הדברים בנושאים האלה.
עזרא אלדר: הנושא של פנסיה מגיל 45 לאנשים שגורשו, דורון אולי נכנס לעניינים האלה אבל הוא לא אמר עד הסוף.
עזרא אלדר: אנחנו חושבים שמי שגורש ואין לו אפשרות לחזור למעגל העבודה, מדינת ישראל הייתה צריכה לתת לו איזשהו פיצוי על העניין הזה.
עזרא אלדר: הוא יושב היום בבית ואוכל את הפיצויים.
יורי שטרן: תראה, אבל זה צריך להישקל במכלול הפיצויים שהמשפחות מקבלות, זה לא יכול להיות החלטה נפרדת.
יורי שטרן: לכן אתם עכשיו שמתם את הרעיון הזה על השולחן.
יורי שטרן: אני מניח שהדיון בנושא הזה יהיה בשדולה לא בוועדה לביקורת המדינה כי זה תיקון לחקיקה.
יורי שטרן: בואו נעבור לחקלאות, שלמה, אבל תוסיף רק מה שעזרא לא אמר.
שלמה וסרטיל: אני אתמקד רק בחקלאות כי הדברים האחרים נאמרו יותר או פחות.
שלמה וסרטיל: צריך להזכיר לכולם שגוש קטיף באופיו הייתה התיישבות חקלאית ומי ששכח, גוש קטיף ייצר ושיווק וייצא סדר גודל של קרוב ל-100 מיליון יורו.
שלמה וסרטיל: זה לא עסק של מה בכך.
שלמה וסרטיל: זה היה הגוש ההתיישבותי, החקלאי, האינטנסיבי והגדול ביותר שהיה במדינת ישראל.
יורי שטרן: כמה אחוז מתוך הייצור החקלאות של מדינת ישראל היה גוש קטיף?
שלמה וסרטיל: אני לא יודע בדיוק - - -
אבשלום וילן: יורי, זה לא רלוונטי כי היו להם דברים מאוד ייחודיים, גם אם הם היו מאה.
שלמה וסרטיל: נכון, אבל בניגוד למה שעמי איילון אמר, תסלח לי, הנתונים שכרגע הזכרת, אני רוצה להזכיר את הדבר הזה כי לפעמים מרוב שאנחנו שומעים את זה אנחנו מתחילים גם להאמין בזה.
שלמה וסרטיל: צריך לזכור שעוטף עזה היו, עד היום, מקבלים 13 אחוז הנחה במס הכנסה.
שלמה וסרטיל: גוש קטיף לא קיבל את הדבר הזה.
יורי שטרן: קיבל אבל זה בוטל בהחלטת הממשל.
שלמה וסרטיל: לא קיבל, אני רוצה שזה יישמע היטב עוד פעם ועוד פעם.
שלמה וסרטיל: כי כל פעם אומרים לנו, קיבלנו וקיבלנו.
שלמה וסרטיל: 3 וחצי ק"מ מביתי הייתי עובר, מגיע לקו כיסופים, הייתי זוכה ב-13 אחוז נוספים תוספת הכנסה.
שלמה וסרטיל: פשוט מאוד, תוסיף לי תוסיף לאשתי וכן הלאה, זה יכול להתבטא במאות שקלים וגם יותר מזה.
שלמה וסרטיל: לא היה בגוש קטיף את העניין הזה, לא קיבלנו.
שלמה וסרטיל: אז אני מבקש, את הדברים האלה לדייק.
שלמה וסרטיל: לגבי כל ההשקעות, קיבלנו בדיוק כמו שחבר שלי מקבל בניצני עוז.
שלמה וסרטיל: שום אגורה אחת יותר לא.
שלמה וסרטיל: אז את הדבר הזה חייבים לזכור שוב ושוב כדי שלא נתחיל להאמין בטעות הזאת.
שלמה וסרטיל: לגבי החקלאות עצמה, נכון הוא שהיו לנו שם מספר פרמטרים שאין לנו אותם במקום אחר.
שלמה וסרטיל: זה נכון.
שלמה וסרטיל: מה לעשות שהיינו נמצאים במה שנקרא, בסיבוב של הים התיכון ששם הייתה לנו את הבריזה הימית ואת הרוח המדברית שנתנו לנו שם אקלים יוצא מהכלל, את החול שהיה יוצא מהכלל שלמעשה עד שלא באנו הרי אף אחד לא גילה אותו, צריך לזכור גם את זה.
שלמה וסרטיל: היום גם הנחלנו את הידיעה הזאת גם לשכנינו הערבים והם עושים את זה, יותר, פחות, אני לא יודע איך זה הולך אבל לפחות הנתון הזה יש להם.
שלמה וסרטיל: היה לנו גם את העניין של העובדים הזמינים, זה נכון.
שלמה וסרטיל: אז צעקו עלינו, ואני זוכר את שלי יחימוביץ בגילגולה הקודם שצעקה עלינו שאנחנו גוזלים את הערבים במשכורתם - - -
שלי יחימוביץ': סליחה, אני רוצה שתהיה הגון כלפי.
שלי יחימוביץ': גם כעיתונאית במהלך ההתנתקות נקטתי עמדה מאוד חריגה ביחס שלי למפונים.
שלי יחימוביץ': אני מבקשת שלא תיכנע פה לסטיגמות כלליות.
שלמה וסרטיל: אני מתייחס לחברת הכנסת שלי יחימוביץ בכל הכבוד אבל בנושא הזה התייחסתי - - -
שלי יחימוביץ': תרשה לי בבקשה, אני מאוד מבקשת להגיב.
יורי שטרן: אבל לא יהיה לנו זמן לדברים החשובים.
שלי יחימוביץ': אפילו במליאה מותר לחבר כנסת לדבר אם מדברים עליו באופן ספציפי.
יורי שטרן: שלי, אני אוסיף אותך לרשימת הדוברים.
שלי יחימוביץ': אני לא מקבלת את זה, אני באה לפה ברצון טוב - - -
שלמה וסרטיל: אם הבנת את זה לא טוב אני מתנצל.
שלמה וסרטיל: אם משהו לא הובן כאן נכון ולא התכוונתי לשום סטיגמה שלילית, אבל בתקשורת לפחות, אמרו לנו שאנחנו מנצלים את הערבים והיום אתם יכולים לראות מה קורה.
שלמה וסרטיל: אני רוצה לומר כרגע, מצב החקלאים היום נמצא במצב כזה שלמעשה ישנם היום בין 10 אולי 15 חקלאים או דמי חקלאים שממשיכים לעבוד וגם זה לא סוף פסוק כי ההשקעות של החקלאים היום הם בלא סיוע של המדינה.
שלמה וסרטיל: קחו לדוגמא היום באזור מבקיעים, הלכו חברים והשקיעו שם כבר עשרות אלפי שקלים, עשרות אלפי דולרים בהקמת חממות.
שלמה וסרטיל: ופתאום אומרים להם, סליחה, 10 אחוז שהתכוונו אנחנו לא יכולים לתת לכם, מה-25 אחוז אנחנו נותנים לכם רק 15 אחוז.
שלמה וסרטיל: במילים אחרות, מורידים להם ישר את המענקים שהובטחו להם ועל סמך זה הם הלכו ובנו.
שלמה וסרטיל: לשמחתי לא נפלתי בפח הזה אבל ישנם חברים טובים שלי שעשו את זה וישנם חברים אחרים שלא עשו ולא נכנסו למעגל החקלאות.
שלמה וסרטיל: אנחנו נמצאים היום בגיל יותר קרוב לגיל 60 מאשר לגיל 50, ובגיל כזה אם אנחנו לא רואים גם מתי, עם כל הנכונות וכל המוכנות של המנהלת, של מדינת ישראל, של המנכ"ל הקודם של אילן, שהציג לנו כאן במצגת יפה את כל מה שכבר הוכן לנו, איפה כל החקלאות הזאת?
שלמה וסרטיל: אם יוכלו להסביר לי איפה החקלאות הזאת ואיך באים להביא לנו את החקלאות הזאת חזרה, אני אקבל את זה.
יורי שטרן: כחקלאי וכאחד שמרכז עכשיו את הנושא, אתה רואה עבור רוב החקלאים אפשרות לחזור לחקלאות בצורות השונות בתנאים החדשים?
שלמה וסרטיל: התנאים שאני כבר כתבתי אותם וגם העברתי אותם ליושב הראש וגם ליושבת ראש הקודמת, התנאים שהחקלאים יכולים לחזור אליהם מתחילים כך.
שלמה וסרטיל: ראשית אנחנו לא מבקשים לירה, לא רוצים כסף.
שלמה וסרטיל: תבנו לנו בחינם מה שאתם רוצים בעלות שלכם, מה שהיה לנו זה מה שיהיה לנו, לא יותר.
שלמה וסרטיל: דבר שני, את השטחים הרי אנחנו לא מקבלים היום, אז על מה אנחנו מדברים?
שלמה וסרטיל: בירוקרטיה של עוד מעט שנה.
שלמה וסרטיל: אנחנו עד לרגע זה לא קיבלנו שטחים בשביל להתחיל לבנות - - -
יורי שטרן: שכעיקרון הוקצבו?
שלמה וסרטיל: כן, שזהו פיתרון אלמנטרי להתחיל כי בלי קרקע אי אפשר לעשות חקלאות.
יורי שטרן: אבל יש הקצאת קרקע.
שלמה וסרטיל: יש הקצאה על הנייר.
שלמה וסרטיל: יש ויכוחים ויש סמנטיקות וכו'.
שלמה וסרטיל: כל היועצים המשפטיים שישנו בזמן הפינוי והגירוש - - -
עמירה דותן: שלמה, כדי להיות יותר פרקטיים, אתה אומר שהוצגה כאן תוכנית על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
עמירה דותן: יש פער בין התוכנית שהוצגה לבין המציאות של היום.
עמירה דותן: האם מישהו יכול לשרטט את הפער הזה בין מה שהובטח לבין מה שישנו?
עמירה דותן: האם זה משורטט במבקר?
עמירה דותן: האם זה משורטט אצלכם?
עמירה דותן: האם מישהו יכול להראות איזשהו תחום שיש בו פערים בין מה שחשבתם שאתם הולכים לקבל לבין מה שקורה היום, כדי שנוכל להתחיל לטפל בדברים.
שלמה וסרטיל: במקרה הזה זה פשוט, השטח מדבר.
שלמה וסרטיל: אז אם אנחנו רואים שאין חקלאות בשטח צריך לשאול למה.
יורי שטרן: חברת הכנסת דותן שואלת שאלה אחרת.
יורי שטרן: אנחנו רוצים לזהות בצורה כמה שיותר ברורה ומדויקת את הפערים האלה, איפה הדברים תקועים?
יורי שטרן: מה לא נעשה ממה שכבר הוחלט?
יורי שטרן: מה צריך להחליט אחרת?
יורי שטרן: ולעבוד בצורה ממוקדת.
שלמה וסרטיל: הפערים מתחילים בזה שאני בפיצוי שאני אקבל היום אני לא מסוגל לבנות היום את מה שהיה לי קודם.
שלמה וסרטיל: זה פחות מחצי מה שאני יכול לבנות בתנאים של היום ממה שהיה לי קודם.
יורי שטרן: כלומר, אתה אומר שבמצב של היום אין סיכוי לרוב החקלאים לחזור לעבודה החקלאית.
שלמה וסרטיל: בוודאי שלא.
שלמה וסרטיל: גם אם נניח שבאיזשהו שלב יבואו ויסגרו את הפערים, מישהו צריך כאן לקחת את האחריות הזאת על זה שעונה, שתיים, שלוש, ואנחנו בדרך להפסיד את העונה החמישית, מי מפצה אותנו על זה?
יורי שטרן: חגית בבקשה אבל לפנייך חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.
אריה אלדד: תודה אדוני היושב ראש, בדוח של משרד המבקר יש כמה התייחסויות ספציפיות להיערכות הרשויות.
אריה אלדד: הוא מדבר על כך שלא הייתה היערכות מוקדמת, שלא היו הנחיות מצד משרדי הממשלה לרשויות המקומיות, התקצוב לא היה קיים או היה חלקי, לא היה כוח אדם שהוקצה לנושאי רווחה והרשויות לא היו מעורבות בהקמת התשתיות הדרושות.
אריה אלדד: אני מנסה לבחון מה שורש התקלה, לא כדי לתלות אשמים, הלא ברור שאין לנו הסמכות לכך, אלא כדי לראות איך אנחנו עושים משהו יותר טוב.
אריה אלדד: הסיבות שאנחנו שומעים זה שלא היה שיתוף פעולה עם המפונים, לא העריכו שהם ירצו להיות ביחד, ציפו שכל אחד ילך לשכור דירה, מנהלת סל"ע אמרה פעם אחרי פעם, בשיחות, בדיונים, באלפי דיונים, אגב הם אף פעם לא ממוסמכים כי זה המנהג של מנהלת סל"ע, לא להוציא סיכומים בדברים האלה, אין לנו כלים חוקיים לעזור, החוק לא טוב.
אריה אלדד: כאשר בא גוף שהתפקיד שלו על פי שמו הוא סיוע למפונים, אני מצפה שאם יש לו בעיה חוקית שהוא ייזום יוזמת חקיקה כדי לתת לעצמו כלים חוקיים.
אריה אלדד: אני לא שמעתי עד היום על יוזמת חקיקה אחת שיצאה מסל"ע, או ממשרד ממשלתי שבא לעזור ואומר, אין לי כלים.
אריה אלדד: הלא יש הצעות חוק ממשלתיות, למה זה צריך לבוא כהצעות חוק פרטיות?
אריה אלדד: האמצעים הועברו לרשות הרשויות ובהרבה מקרים בדין כך.
אריה אלדד: אבל אנחנו מכירים את מצבם העגום של הרשויות המקומיות בארץ וכל מי שכבר העביר כספים, הלא הבעיה היא שברוב המקרים גם לא העבירו תקציבים, אבל כל מי שכבר העביר היה צריך לצפות שהעברות תקציבים לרשויות ששקועות בגירעונות קשים, ההעברה התקציבית הזאת תימהל במה שאין לרשות.
אריה אלדד: אז ממה רוצים שיעזרו להם?
שמעון כהן: חבר הכנסת אלדד, זה לא פיר, עד כאן.
שמעון כהן: כל מה שאמרת אני מסכים איתך והכל אבל הרשויות העבירו כל שקל שקיבלו, יותר מזה.
שמעון כהן: אני יכול להגיד גם בשם המועצה האזורית חוף אשקלון, אנחנו עד היום מתקצבים על חשבון עיריית אשקלון את מה שאנחנו לא מקבלים, אז זה לא הוגן.
אריה אלדד: אני יודע ואני יודע שגם התנדבתם לתת תקנים שלא היו לכם.
שמעון כהן: נכון, וגם היום אנחנו מממנים, ויושבים פה גם נציגי כפר דרום וגם נציגי ניסנית ואנחנו היום מממנים אותם במקום הממשלה.
דובר: נכון מאוד.
אריה אלדד: מה שאני אומר הוא לא ביקורת על הרשויות, מה שאני אומר הוא שכאשר מטילים משימה לאומית כזאת על רשות שממילא נמצאת בקשיים קשים מאוד, בגירעונות.
אריה אלדד: איך מצפים שהם יוכלו לקחת על עצמם משימה לאומית שהמדינה לא מתקצבת?
יורי שטרן: נחל שורק היא מועצה בקשיים.
אריה אלדד: הדיון הזה מתקיים ביום מעניין.
אריה אלדד: ביום בו הולכים לאשר את תקציב המדינה.
אריה אלדד: אם אנחנו רואים את הליקויים ואומרים שאנחנו לא מחפשים את האשמים אלא רוצים לתקן, אני לא רואה בתקציב המדינה היום, על פי הערכת אנשים, והם לא מוסמכים אבל גם לא שמעתי מספר אחר, חסרים 2 מיליארד לטיפול במגורשים.
אריה אלדד: איפה זה בתקציב שהיום אנחנו הולכים לאשר?
אריה אלדד: איך אנחנו צופים פני עתיד אם היום אנחנו הולכים לאשר את התקציב וגם בתקציב היום אתם יכולים לקחת את הדוח שכתבתם על מה שהיה ולהעתיק אותו לדוח שתכתבו על מה שיהיה כי תקציב גם היום לא יהיה, ובלי תקציב כל המילים היפות על משימה לאומית והיותם של האנשים הללו שליחים, לא תהיה מגובה ביכולת לעזור להם.
אריה אלדד: אז כל השאר אלה פרטים אבל הפרטים הללו כולם יקומו ויפלו על היכולת התקציבית של המדינה לגבות אותה.
אריה אלדד: ואם לא יהיו סעיפים בתקציב המדינה, ועל פי מה שהולך להיות מאושר היום לא יהיו תקציבים, אנחנו יכולים לכתוב כבר את דוח המבקר הבא, תודה רבה.
יורי שטרן: אני רוצה לשמוע מחגית על הקהילה אבל ממש בשתי דקות כי אנחנו בלחץ זמן, ואחר כך שתי דקות על יישובי קבע, אחר כך רוני ושמעון ראשי המועצות, - - -
דובר: גם אנחנו רוצים לדבר, אתה לא מוכן לשמוע אותנו.
יורי שטרן: אני מצטער.
דובר: גם אני מצטער אבל הבעיה היא שאני סובל.
יורי שטרן: הישיבה הזאת היא ישיבת פתיחה, היא לא ישיבת סגירה של הנושא.
יורי שטרן: הישיבה הזאת היא כדי לפתוח סידרה שלמה של דיונים ושל מעשים שלנו בתחום הזה, לכן מה שלא יישמע בישיבה הזאת יישמע בישיבות הבאות ואני מתנצל מראש על כך שלא כולם יקבלו את זכות הדיבור היום, בבקשה חגית.
חגית ירון: אני משמשת היום כיושבת ראש אתר הקרווילות בניצן וגם עובדת בוועד מתיישבי גוש קטיף במה שאנחנו קוראים העצמה קהילתית.
חגית ירון: גוש קטיף מחולק היום לכ-28 קהילות מפוזרות ברחבי הארץ, מחיספין בצפון ועד יתד ויבול, וכל מה שאתם מכירים.
חגית ירון: הבעיה המרכזית שאנחנו רואים זה שהכוחות שיש בתוך הקהילות שמצליחים לאחד ולמנף את הקהילה לחזור לאיזה שהם חיי שגרה שידענו בעבר, הולכים ואוזלים.
חגית ירון: למה הם הולכים ואוזלים?
חגית ירון: כי הם עובדים רק על מתנדבים.