GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל גולן: קליטת תושבים זה בדרך כלל תהליך שגרתי שקיים ברשויות המקומיות.
שמואל גולן: כל הרשויות המקומיות במיוחד המועצות האזוריות נמצאות היום בתהליך של הרחבות כאלה ואחרות ולכן קליטה שהולכת בצורה מוסדרת עם תוכנית מוסדרת היא בדרך כלל דבר שנבלע בתוך הטריטוריה של הרשות המקומית ובדרך כלל נעשה בצורה חלקה.
שמואל גולן: כמובן שהמצב הוא לא כזה כאשר הרשויות נדרשות לקלוט מאות תושבים בתקופה קצרה מאוד מבלי שתהיה איזו הכנה מסוימת, לא תשתיתית ולא תקציבית ולא היערכות אחרת שהרשות אמורה להיערך לקראת קליטת האנשים האלה ולכן מצב כזה מחייב היערכות מיוחדת במינה.
שמואל גולן: היערכות שהיא שונה גם בתכנון וגם בביצוע מההיערכות הרגילה שאנחנו מכירים אותה היום.
שמואל גולן: רק לסבר את האוזן, מבחינת כמות המסה של אנשים שנקלטה, המועצה אזורית חוף אשקלון קלטה תוספת כוח אדם של 35 אחוז, נחל שורק קיבל תוספת תושבים של 60 אחוז.
שמואל גולן: דבר כזה שנופל על הרשויות מבלי שתהיה להן היערכות, מבלי שיהיה סיוע של המדינה בעניין, מקשה וכמובן מכביד על התושבים כי הקליטה שלהם היא קליטה לא טובה.
שמואל גולן: אנחנו בדקנו כמובן את תהליך הפינוי, את ההנחיות שניתנו, את התקצוב, את הגיבוי של משרדי הממשלה, מנהלת סל"ע כמובן והקליטה בפועל, תוך כדי כך שהתמקדנו, מאחר ונפלנו בתקופה של לקראת פתיחת שנת הלימודים, התמקדנו ב-3 תחומים עיקריים.
שמואל גולן: הקליטה והתשתיות שהיו לקליטת המפונים, תחום החינוך שההיערכות אליו הייתה חשובה מאוד, אני מזכיר לכם זה היה פינוי בתחילת החופש הגדול ולקראת ה-1 בספטמבר היו צריכים להיערך לקלוט את הילדים בבתי הספר עם כל המשתמע בעניין.
שמואל גולן: וכמובן הדבר הבעייתי ביותר שהוא תחום הרווחה שקיבל פה מימדים הרבה יותר חזקים מאשר ברשות מקומית אחרת.
שמואל גולן: בנושא ההיערכות, מבלי להיכנס לסוגיות מי אמר למה ולמה נעשה, הייתי אומר שהליקוי המהותי שמבקר המדינה מצביע פה עליו בדוח הוא שבעצם כל תהליך החשיבה וכל תהליך ההיערכות של משרדי הממשלה ובמיוחד מנהלת סל"ע, שמה דגש על הפינוי, שמה דגש על הטיפול אולי בפרט, כל מה ששייך לנושא הפיצוי האישי, כל מה ששייך למתן פיתרונות כאלה ואחרים, ומעט מאוד שמה דגש על היערכות נקודת הקצה שהיא הרשות המקומית שצריכה בסוף לקבל אותם.
שמואל גולן: בסופו של דבר מבוצע כל מה שמבוצע, אדם מגיע, צריך להיכנס לאיזה בית, צריך להתחיל לקבל שירותים מוניציפליים, צריך לקבל שירותי חינוך, שירותי רווחה וכל מה שאזרח במדינת ישראל זכאי לקבל.
שמואל גולן: מתוך המיפוי שעשינו כל תהליך הקליטה לא היה בסדר הקדימויות, לא במינהלת סל"ע, לא במשרדי הממשלה ובעצם הרשויות נאלצו לבצע את מה שהן הצליחו לבצע עם כל המגבלות, הכל בכוחות עצמן.
שמואל גולן: המערכת הייתה מאוד איטית עד שנתנה גיבוי, עד שנתנה תקצוב, ותיכף אכנס לכמה נקודות קריטיות.
שמואל גולן: היא נתנה מעט מאוד גיבוי לעניין וכמובן שהרשויות, היה להן רצון לקלוט, בכל זאת תוספת תושבים איכותיים כאלה, לא הייתי מוצא רשות אחרת שלא הייתה נלחמת כדי שהאנשים האלה יגיעו אליה.
שמואל גולן: אבל כמו שאמרתי בהתחלה, לקבל כמות כזאת גדולה מבלי לקבל גיבוי, הדבר הזה העיק על הקליטה שלהם.
שמואל גולן: אתן לכם דוגמא, תסתכלו על החוק.
שמואל גולן: החוק כמעט ולא מתייחס בכלל לרשויות המקומיות.
שמואל גולן: הוא מתייחס להזזת קהילה כזאת, הזזת קהילה אחרת, טיפול בפרט, פיצויים, נכנס לפרטי פרטים.
שמואל גולן: בקצה, מה הרשויות המקומיות צריכות לקבל, איך הן צריכות להיערך, מה הן צריכות להכין?
שמואל גולן: כלום.
שמואל גולן: ואז כמובן כל רשות מקומית בהתאם ליכולת שלה - - -
דובר: והרצון שלה.
שמואל גולן: למיטב הבנתנו הרצון היה טוב מאוד, לפחות מכל הרשויות שאנחנו בדקנו.
דובר: נחל שורק אולי.
שמואל גולן: תיכף נדבר על זה וכמובן היושב ראש ייתן לך לומר את מה שמעיק עליך.
שמואל גולן: אני רק רוצה להסביר שלא הוסדרו מקורות מימון, לא נתנו הנחיות.
שמואל גולן: ציפינו למשל שהרגולטור של הרשויות המקומיות שזה משרד הפנים שהוא זה שצריך להנחות ולהגיד מה לעשות, כמעט ולא ראינו שום דבר שמשרד הפנים התכונן לעניין.
שמואל גולן: כנראה שבהבנה הייתה שמנהלת סל"ע צריכה להתעסק בעניין, ובחלק מהדברים מנהלת סל"ע כמובן עשתה.
שמואל גולן: בחלק מהדברים זה לא תפקידה של מינהלת סל"ע כי ברגע שמתחילים להתווכח על רכישת פחי אשפה לניצן, זה כבר לא מנהלת סל"ע וזה כבר הרשות המקומית.
שמואל גולן: היא צריכה להביא כסף, היא צריכה להביא 300,000 שקלים מתוך תקציב קטן מאוד שיש לה ולרוץ כי למחרת בבוקר אוספים אשפה.
שמואל גולן: זה לא דבר שאפשר להתחיל להתווכח מתי יגיע הכסף ומתי ימקמו את הדברים האלה.
שמואל גולן: חלק מזה נובע כמובן מאי הוודאות שהייתה, לפחות בתחילת הדרך.
שמואל גולן: לאיפה יילכו התושבים המפונים, איפה הם יגורו, רוב ההבטחות היו הבטחות בעל פה.
שמואל גולן: אתה רואה מצד אחד דרישות של הרשויות המקומיות שמבקשות ומתחננות, ויש לנו תיעוד מפה ועד הודעה חדשה של בקשות, ומצד שני הבטחות כמעט בעל פה.
שמואל גולן: אני לא אומר שמשרד החינוך לא פעל ואני לא אומר שמשרד הרווחה לא פעל, הם פעלו אבל חלק מהדברים פעלו מתוך אי ודאות ומתוך זה שלא באו ולא הכתיבו מה לעשות, ומטבע הדברים הרשויות חרגו.
שמואל גולן: מספיק שרשות מקומית צריכה להוציא תקציב שלא מופיע בספר התקציב, זו חריגה מחוק יסודות התקציב, היא בעצם עשתה דבר שהיא לא רשאית לעשות.
שמואל גולן: כמובן שבמקרה הזה היא הייתה חייבת לעשות.
שמואל גולן: הרי כמו שאמרתי קודם, את השירותים צריכים לתת.
שמואל גולן: הדבר מעיק ביותר הוא בעיית המימון.
שמואל גולן: הקונסטרוקציה שנוצרה פה זה איך מממנים ואיך נותנים לרשות המקומית אורך נשימה.
שמואל גולן: בכדי שתבינו מה זה אורך נשימה, כי צריכים ב-1 בספטמבר להסיע ילדים, אז חותמים עם קבלנים, קבלנים שמסיעים אוטובוסים.
שמואל גולן: כמה קבלן כזה מחכה לכסף?
שמואל גולן: מחזיק מעמד חודש, אחרי זה מתחיל כבר לצעוק שהוא רוצה כסף.
שמואל גולן: אז אם מקורות המימון האלה לא סומנו או לא ניתנו, ואמרו לרשות המקומית, תיקחו מהאובר דרפט שלכם ותתחילו לממן, יש בזה משום חריגה מחוק יסודות התקציב, אבל לא זה העניין.
שמואל גולן: העניין הוא שזה הכניס אותם למצוקה.
שמואל גולן: זה פגע בתושבים האחרים, בשירותים שניתנים לתושבים האחרים וכמובן שמטבע הדברים העיר אשקלון שהיא עיר גדולה והקליטה שם כפי שהייתה היא פחות בעייתית, בשתי המועצות האחרות הקליטה הרבה יותר בעייתית, נוצר מצב של שתדלנות וכולם מכירים את זה מהחיים.
שמואל גולן: התחושה שלנו ומבטא את זה מבקר המדינה בצורה חד ערכית כאן בדוח, שבגלל שלא היו קריטריונים נוצר מצב של שתדלנות.
שמואל גולן: בשתדלנות מי שחזק מקבל, מי שפחות חזק פחות מקבל, ומטבע הדברים יש רשויות חזקות, רשויות חלשות ואנחנו מכירים את זה מהחיים והדבר הזה כמובן השפיע בצורה בלתי רגילה.
שמואל גולן: צריך להעיר שהדבר הזה של עמימות שהייתה, מצד אחד ואי אפשר להסתיר את העובדה, חלק מהעמימות נובעת מחוסר שיתוף הפעולה של המפונים, בחלקה מתוך חוסר יכולת למפות מה צריך להכין, ולא להיכנס לכל מיני הסתבכויות כאלה ואחרות של בניה או הכנת תשתיות ובסופו של דבר שלא יגיעו לשם תושבים, אחרי זה יבוא מבקר המדינה ויגיד שזרקו כסף במקום אחר, זה יצר מצב שלהערכתנו פגם בקליטת האנשים.
שמואל גולן: יש דברים שבאמת הייתה בהם אי ודאות ועמימות גדולה מאוד ומטבע הדברים אפשר להבין מדוע הגענו למצב הזה.
שמואל גולן: אבל יש דברים שהיה ברור, את יישוב ניצן לא הקימו ביום הפינוי.
שמואל גולן: התחילו כבר לתכנן כמה חודשים לפני זה והוא נמצא בטריטוריה של חוף אשקלון וכולם ידעו שבסופו של דבר, ביום שיגיעו לשם אנשים, למחרת בבוקר צריכים לתת להם את השירותים המוניציפליים.
שמואל גולן: אז מישהו היה צריך גם להיערך לעניין הזה ולתת את האמצעים לעניין הזה והעניין הזה כמובן לא נעשה.
שמואל גולן: מבלי להיכנס עכשיו לתוך העניין כי אני רוצה לקצר, אני רוצה למקד אתכם בכמה סוגיות בהן עסקנו.
שמואל גולן: החלק הראשון הוא כמובן הקליטה בתוך האתרים עצמם ופיתוח התשתיות.
שמואל גולן: מאחר וכל אחד רצה לעשות כל דבר ולעזור בכל דבר, במקום אחד לפחות זיהינו שאין שיתוף פעולה עם הרשות המקומית.
שמואל גולן: שתבינו, כשמקימים תשתית ביישוב מסוים מבלי לשתף את הרשות המקומית, הלא הביוב צריך להגיע לאיזשהו מקום להתחבר לרשות המקומית, והמים צריכים להגיע מאיזשהו מקום - - -
חיים אורון: יש שם למקום הזה או שזה חסוי?
שמואל גולן: שום דבר לא חסוי.
שמואל גולן: בחוף אשקלון לא מצאנו שהיה שיתוף פעולה מלא, כמעט ולא הייתה מעורבות של חוף אשקלון בכל האתר הזה שנקרא אתר ניצן.
שמואל גולן: האתר הזה היו שם לפחות 3 משרדים שלקחו על עצמם את הבעלות להכין אותו.
שמואל גולן: גם משרד השיכון, גם מנהלת סל"ע ובמידה מסוימת באיזשהו שלב גם קצת משרד הפנים נכנס לתמונה וכמובן משרד הביטחון כי הם בנו את כל התשתית שם.
שמואל גולן: ברגע שהרשות לא הייתה בתוך הדבר הזה, אנחנו צופים שהיום הם יבואו ויגידו איזה בעיות צצות.
שמואל גולן: אנחנו התרענו שם על בעיות של ניקוז ועל בעיות של תשתיות כאלה ואחרות שברגע שאין שיתוף פעולה עלולים להיגרם נזקים ואני מניח שהיום נשמע מה קורה.
שמואל גולן: הנושא השני זה כמובן הנושא של החינוך.
שמואל גולן: בנושא החינוך התמקדנו במיוחד באיך נערכות הרשויות בתחום ההיערכות לקראת שנת הלימודים שזה גני ילדים, הסעות.
שמואל גולן: בחוק הזה למשל אפשרו לילדים ללמוד כל אחד היכן שהוא רוצה והיו שם קווי הסעה כאלה שהיו צריכים להסיע ילדים בודדים למרחקים עצומים וזה נפל כעול כספי גדול מאוד על הרשויות המקומיות.
שמואל גולן: הדבר בא על פיתרונו מאוחר מדי.
שמואל גולן: אני לא אומר שמחוז דרום של משרד החינוך לא עשה מאמצים ועשה הרבה מאמצים לעזור אבל בסופו של דבר גם הוא היה מוגבל, גם מבחינה תקציבית וגם מבחינת היכולות שלו לסייע והדבר קרטע בהתחלה בצורה בלתי רגילה.
שמואל גולן: הדבר השני זה כמובן גני הילדים.
שמואל גולן: אנחנו כותבים בדוח פרק שלם על כל הנושא של מעונות וגני ילדים.
שמואל גולן: היה פה מצב של חוסר היערכות מבחינת תשתית שצריכה להיות בפנים.
שמואל גולן: כל זה נובע בחלקו מאי וודאות, מאיפה יגיע ציוד?
שמואל גולן: האם רוכשים ציוד חדש?
שמואל גולן: הרשות המקומית אומרת, מאיפה אני אקנה עכשיו?
שמואל גולן: האם מביאים מחוף עזה?
שמואל גולן: אז חלק מהדברים של חוף עזה אנחנו עוסקים בהם עכשיו, אבל כנראה שגם שם זה לא הלך למקומות הנכונים.
שושי סלוצקי: את הציוד שהיה לנו בגוש קטיף חילקו לכל מיני רשויות מקומיות, בלי לשאול.
שמואל גולן: אנחנו עוסקים בעניין הזה עכשיו והעובדות הן שבניצן היו מעונות יום שלא נפתחו כי לא היה ציוד ולקח זמן לפתוח אותם, ואני מניח שראש המועצה יתייחס לעניין הזה.
משה גפני: מה זאת אומרת חילקו את הציוד?
שושי סלוצקי: לקחו את הציוד של הגנים בגוש קטיף ונתנו את זה לרשויות אחרות.
עזרא אלדר: לערבים ברהט.
שושי סלוצקי: חלק הגיע לרהט וכשהילדים שלנו נכנסו לגנים הם היו סגורים שעות במשך היום והם לא יכלו לצאת לחצר - - -
עמירה חיים: רק שיובן, פעוטונים זה לא משרד החינוך.
שושי סלוצקי: הגנים היו במבנה שהיה בבניין ולא היה להם שום ציוד כי לקחו הכל.
משה גפני: אתם במשרד המבקר יודעים את הדבר הזה?
שמואל גולן: בוודאי ואנחנו עוסקים בזה עכשיו.
עמירה חיים: חשוב שתדעו שהמעונות לא קשור למשרד החינוך.
שמואל גולן: בהחלט, מעונות שייכים למשרד העבודה וגני הילדים הם באחריות משרד החינוך, גם זה מגיל מסוים כי עד גיל מסוים זה באחריות הרשות המקומית.
משה גפני: כל המשרדים שייכים לממשלת ישראל.
יורי שטרן: מנכל משרד התמ"ת שלעבר של אותה תקופה יושב לידי אז הוא יוכל להתייחס.
שמואל גולן: אני חייב להתייחס לשתי נקודות נוספות לפני שאני מסיים, האחת זה הנושא של הרווחה.
שמואל גולן: אין ספק שהפינוי הזה הוא פינוי טראומטי והוא יצר בעיות חדשות שהיו צפויות והיה צריך להיערך לעניין הזה.
שמואל גולן: מטבע הדברים נושא הרווחה הוא נושא שלא מטופל ברבים אלא על ידי מתי מעט אנשים.
שמואל גולן: הייתה פה אי העברת תיקים, לא גייסו מספיק פסיכולוגים.
שמואל גולן: התחיל הויכוח, מי יגייס, מי ישלם, מתי יביאו את האנשים וזה לטעמנו פגע משמעותית בטיפול.
דובר: אתה חושב שהיום זה השתנה?
שמואל גולן: אני מניח שאנחנו נשמע מעיריית אשקלון את כל הויכוח שהיה ואני רוצה להעיר שעיריית אשקלון בסופו של דבר הוציאה את הפסיכולוגים שלה ושלחה אותם לאתרי הדיור הארעי וטיפלה באנשים.
שמואל גולן: אין ספק שהדבר פגע בתושבים, עיר של 100,000 תושבים לא נרדמת בתקופה הזאת, מישהו צריך להמשיך לטפל בה והדבר הזה עד שהתעורר ועד שנוסף כוח אדם עם ויכוחים, חצי משרה, רבע משרה, דברים קטנוניים מאוד.
שמואל גולן: לא ברור לנו למה הדבר לא תוכנן לפני זה, לא ברור לנו למה הדבר הזה לא טופל ואני מניח שזה גם פגע.
יורי שטרן: בשביל מה מקימים מנהלת אם הדברים ממשכים להיות מפוזרים בין המשרדים?
שמואל גולן: לבסוף אני כמובן רוצה להתייחס לכל הסוגיה של הדיור הארעי.
שמואל גולן: אתם יודעים, יש דיור ארעי, זמני וקבע.
שמואל גולן: דיור ארעי היה בתי מלון, דיור זמני זה האתרים שיושבים בהם כיום ודיור הקבע זה הדיור שמטפלים בו עכשיו שבוודאי גם יתייחסו אליו היום.
שמואל גולן: מנהלת סל"ע לקחה על עצמה את האחריות לטפל בדיור הארעי.
שמואל גולן: הדיור הארעי היה כזה שהיה צריך לטפל במכלול התושבים שהגיעו לשלושת בתי המלון.
שמואל גולן: אז מעבר לזה שכמובן לא עשו את העבודה שצריך לעשות אותה בדרך כלל, אתה מכניס אדם לבית מלון, במיוחד רשות ממשלתית שמכניסה, אז מטבע הדברים היא צריכה לבדוק אם יש רישוי, אם מותר לך להכניס שם אנשים.
שמואל גולן: כמובן שלא בדקו וכמובן שהכניסו אותם בלי רישוי ובימים הראשונים בחלק מהמקומות גם לא היה מותר להפעיל את המטבח והיו כל מיני דברים שאני לא רוצה לחזור עליהם, הם מפורטים בתוך הדוח.
שמואל גולן: מה שכן זה חייב, זה חייב בסופו של דבר, למרות ההגדרה שמנהלת סל"ע היא האחראית, להכניס את עיריית אשקלון והיא נאלצה להיכנס לעניין.
שמואל גולן: הדבר הזה לא היה מתוכנן.
שמואל גולן: מה שהיה מתוכנן זה שהיא תטפל בכל התושבים שנכנסים לדיור שכור בתוך מרחבי עיריית אשקלון, בשלושת האתרים האלה היא נאלצה, כמובן שהייתה צריכה להתחיל להסיע את הילדים לבתי ספר, לסייע בתחום הרווחה ובתחומים אחרים.
שמואל גולן: בעניין הזה אנחנו מעירים בדוח שבתחילת דרכה עיריית אשקלון פשוט לא רצתה לעשות את זה, היא אמרה, רבותי, אם אתם לא באים ומתיישבים מולנו ואומרים מה אתם רוצים, מה מממנים, ואיך אנחנו עושים, אנחנו לא עושים.
שמואל גולן: בסופו של דבר אני חושב שהם התעשתו מהר מאוד והבינו שמריבות אפשר לעשות אחרי זה אבל לא כשהתושבים המפונים שעברו ממילא טראומה נמצאים במגרש שלהם וצריך לטפל בהם, וטיפלו בצורה יפה מאוד.
שמואל גולן: בכלל 3 הרשויות המקומיות תפקדו בצורה יפה מאוד.
שמואל גולן: אני רוצה לסכם ולומר כך, למרות תנאי אי הוודאות ואנחנו יודעים באיזה תנאי אי ודאות נכנסו לתוך המהלך הזה, לאיפה ירצו המפונים ללכת, מה ירצו לעשות.
שמואל גולן: אתם יודעים בדיוק איזה תהליכים היו עד היום האחרון וגם התהליך שנעשה בכפייה כי בחלק מהמקומות הדבר הזה נעשה בכפייה.
שמואל גולן: אנחנו סבורים שבחלק מהמקומות הייתה צריכה להיות היערכות מקדימה לעניין.
שמואל גולן: היה צריך להיות תכנון וכל דבר כזה שלא מתוכנן בתחילה ולא ממומן, והכסף הוא הדבר החשוב ביותר, שתדעו את זה.
שמואל גולן: אני מניח שפה עוד מעט תשמעו את ראשי הרשויות באיזו מצוקה כספית הם מצויים.
שמואל גולן: ולא מקבלים גיבוי ממשרדי הממשלה שבחלקם לא נתנו גיבוי, זה גרם לזה ששמו את התושבים ברשויות המקומיות ואמרו, מרגע זה זו בעיה שלכם, תשברו את הראש.
שמואל גולן: ואני אומר, שברו את הראש, קלטו, אני מניח שיש גם הרבה בעיות, עד היום יש בעיות אבל אני חושב שבסופו של דבר הרשויות התעשתו וטיפלו.
שמואל גולן: כמו שאמרתי בהתחלה זה היה דוח שעסק בשני תחומים, אנחנו עוסקים היום בעוד מספר תחומים ואני מניח שלקראת סוף השנה, בין היתר מה שחבר הכנסת גפני אמר, מבקר המדינה יציג דוח לוועדת הביקורת, תודה רבה.
משה גפני: להערכתם במשרד מבקר המדינה, אני לא יודע אם זה הולך לקרות אבל אם המדינה הולכת להתכנסות, היא מסוגלת ללכת להתכנסות לאור הדבר הזעיר הזה לעומת התכנסות שזה אני לא יודע, מאות מיליארדים עם תוכנית פי כמה וכמה.
משה גפני: אולי אפשר להביא קבלן מחוץ למדינת ישראל כי מדינת ישראל לא מסוגלת לעשות דברים כאלה.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני שואל, משרד מבקר המדינה בדק את ההתנתקות און ליין.
משה גפני: אני שואל האם לפי הערכתכם, אתם בדקתם את זה בשעת מעשה, האם מדינת ישראל לאור הלקחים שיש בתוכנית ההתנתקות מסוגלת ללכת תקציבית, ארגונית וטכנית להתכנסות?
חיים אורון: בעזרת השם כן.
משה גפני: לא שאלתי אותך, אני שואל את המבקר.
חיים אורון: אני אחראי על השם פה, בעזרת השם כן.
משה גפני: השאלה אם היא מסוגלת או שכדאי להביא קבלן מבחוץ.
שמואל גולן: מטבע הדברים מבקר המדינה לא מתייחס כמובן לדברים עתידיים ואנחנו כמובן לא עוסקים בעניין, מתפקידנו לעשות ביקורת, להציג את הליקויים.
שמואל גולן: מי שצריך לתרגם את מה שכתוב פה ולהיערך לכך אני מניח שיעשה את זה.
יורי שטרן: המבקר הנוכחי כבר עשה צעד ענק קדימה בכך שהוא נכנס בזמן אמת.
יורי שטרן: אתה רוצה שהוא גם בזמן עתיד ייכנס?
יורי שטרן: זה קצת מוגזם.
משה גפני: מספיק היה רק השאלה.
יורי שטרן: המבקר הנוכחי הוא מאוד פעלתני, מאוד מועיל ויש לו שיניים אבל לא עד כדי כך.
יורי שטרן: המטרה לדעתי של הדיונים שלנו היא כפולה.
יורי שטרן: אנחנו כוועדה לביקורת המדינה מעוניינים להגיע לחקר האמת לגבי כל התקלות וכל הפגמים וכל הדברים הלא תקינים והלא נכונים שקרו עד למיצוי אחריות אישית.
יורי שטרן: ויש לנו בקטע הזה הסכמה מלאה עם מבקר המדינה בכלל מהו תפקיד של ביקורת המדינה שהוא לא רק לכתוב דוחות ולציין פגמים אלא גם לדעת מי אחראי עליהם.
יורי שטרן: אבל המטרה השנייה שהיא בעיני הרבה יותר אקוטית כעת זה לסייע לאנשים להתיישב ולהקים את הבית מחדש ולהתחיל חיים חדשים בצורה הכי טובה שאפשר.
יורי שטרן: אני חושב שזו באמת אחריות של כולנו וכמו שאמרתי בהתחלה, בנושא הזה יש אחדות שורות בכנסת בין הימין והשמאל.
יורי שטרן: אנשים שפשוט אכפת להם, יש להם גישה אזרחית ומצפון אזרחי התאחדו כדי לסייע, גם כאשר דעתם לגבי ההתנתקות שהייתה וההתכנסות שאני מקווה שלא תהיה, שונה.
יורי שטרן: ניתן קודם לתושבים ולנציגי הרשויות להתבטא, תוך כדי כך אני גם אשלב את חברי הכנסת.
יורי שטרן: אבל מי שיזם ביחד איתי את הדיון הזה חבר הכנסת אורי אריאל ראש השדולה למען מגורשי גוש קטיף, אני אבקש שהוא יגיד כמה מילים לפני כולם.
אורי אריאל: בוקר טוב, תודה ליושב ראש.
אורי אריאל: ההופעה המרשימה של נציגי היישובים מגוש קטיף, אני לא רואה פה מצפון השומרון אבל אולי גם הם פה, מעידה שיש להם עדיין ציפיות מהכנסת, מהשדולה, ממנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש שאני מאחל לו הצלחה בהזדמנות זאת.
אורי אריאל: אבל קשה לי לפחות לראות איך הדבר הזה יקרה, והייתי רוצה לבקש מכל מי שהתייחס לדוח, בעיקר מהאנשים המקצועיים ויש פה רבים כאלה, יושב ראש סל"ע, מנכ"לית משרד החינוך, מנכ"ל משרד רוה"מ ובוודאי נוספים שאני לא שם לב - - -
יורי שטרן: מנכ"לית לשעבר של משרד החינוך.
אורי אריאל: בשבילי עמירה חיים היא עדיין, ושמעתי את המבקר מציין שמחוז דרום עשה מאמץ גדול וכן הלאה.
אורי אריאל: הייתי מאוד מבקש מכם אם אתם מוכנים מעבר להסבר מה קרה, ולמען האמת לא קרה הרבה, נגיד את האמת, מה שהמבקר אומר, אני חושב שזה עוד הרבה פחות טוב.
אורי אריאל: תשתדלו להגיד מה יקרה, בשונה מהמבקר, חבר הכנסת גפני, שלא ייתן לכך חוות דעת, גם אתה לא התכוונת לזה, האנשים הממונים על העניין יכולים להגיד מה הם מצפים בחודשים הקרובים.
אורי אריאל: הזכיר היושב ראש שמנכ"ל משרד ראש הממשלה עסק בעניין רבות בתוקף תפקידו הקודם, הנושא לא זר לו, לא חדש לו.
אורי אריאל: אני יודע שהוא היה בשטח, נפגש עם חלק מהאנשים.
אורי אריאל: תגידו מה הולכים לעשות אחרי 10 חודשים.
אורי אריאל: האנשים שפונו, אני מוכן להשתמש במילה הכי ניטרלית לצורך העניין, אני לא מחפש עכשיו את הויכוח הפוליטי, בשום צורה.
אורי אריאל: האנשים האלה, ילדיהם, נכדיהם, משפחותיהם יותר חשובים מכל הדברים האלה.
אורי אריאל: האם אתם מסוגלים לתת לאנשים האלה אופק?
אורי אריאל: הרי המצב הולך להיות יותר רע.
אורי אריאל: איך אמר מישהו?
אורי אריאל: נא לא לדאוג עכשיו כי יהיה עוד הרבה יותר רע.
אורי אריאל: הרי גומרים את שכר הדירה, צריך להתחיל לשלם שכר דירה.
אורי אריאל: צריך להתארגן לשנת לימודים חדשה ואין מסגרות ויש מסגרות, יש חלק מהמסגרות.
אורי אריאל: תנו לאנשים האלה אופק, תנו להם תקווה.
אורי אריאל: אין חובה יותר גדולה של מדינה לאזרחיה מהמבחן הזה.
אורי אריאל: נכון לעכשיו, אליבא דמבקר המדינה, המדינה לא עומדת כראוי במבחן.
אורי אריאל: נעשו מאמצים ויש מעט דברים שכבר הסתדרו קצת בחלק מהמקומות, הכל מין כזה, תנו להם אופק, תנו להם לנשום.
אורי אריאל: אני מתנצל ואומר מראש שאני ב-11 וחצי הולך לוועדת חינוך כי שם יש דיון על איך עוזרים לתלמידי גוש קטיף שהם אשמים שירו עליהם 5 שנים פצמ"רים ועכשיו גירשו אותם מבתיהם ואז מוכנה המדינה לתת להם עוד קצת זמן בבחינות הבגרות, ממש מעורר התפעלות, איזו אבירות, שאר רוח גדול.
עמיחי אילון: אורי, אתה עושה את מה שביקשת לא לעשות.
אורי אריאל: אני הולך לשמוע ב-11 וחצי על מעשיו הטובים של משרד החינוך.
אורי אריאל: חברים, סליחה על הציניות כי נגמרו לי המשפטים הרגילים, אני לא יודע איך להגיד אותם בדיוק, תודה היושב ראש.
יורי שטרן: יש לנו נציגים של אזור אחד, של העיר אשקלון ושל המועצה האזורית חוף אשקלון כאשר את נחל שורק נשאיר לדיון הבא - - -
דובר: אמרת שקודם המתיישבים ידברו.
רחמים בן חיים: הנקודה העיקרית של העניין היא שאנחנו פה הקורבן והדברים הטכניים של עוד שקל, עוד שני שקלים, הם לא העיקר.
רחמים בן חיים: אם לא תשימו את הדגש על הנקודה שגירשו אותנו מהבית, בתים מפורקים, עסקים מפורקים, אנשים מובטלים, אנשים לא יודעים מה לעשות עם עצמם.
רחמים בן חיים: אין להם דיור זמני, נו, , , הם לא יודעים לאן הם הולכים בעוד שנתיים שלוש.
רחמים בן חיים: אתה לא רואה מה קורה בשטח, אז על הפשע הזה של ה-10 חודשים שאנחנו כאן נמצאים במצב הזה, בוא נשאיר את זה למבקר עד כמה שהוא יכול אם הוא יכול בכלל לבדוק.
רחמים בן חיים: אבל בוא תראה מה קורה פה.
רחמים בן חיים: עזבנו מקום שהייתה בו מהות, היה משהו בסיסי.
רחמים בן חיים: לא עזבנו בתי מגורים, זה לא קופסת גפרורים שלקחת אותה מכאן והעברת אותה לכאן.
רחמים בן חיים: אנשים באו 25 30 שנה, הקימו מוסדות חינוך מפוארים עצמאיים, הקימו מוסדות תורה, פייס, תרבות, אנשים קמו בבוקר הלכו לחקלאות שלהם, הלכו לתעשייה, הלכו למסחר, הלכו להווי שזאת הייתה הוויה אחת גדולה.
רחמים בן חיים: היום ההוויה הזאת התרסקה.
רחמים בן חיים: ותעזוב את המינוח מגורשים לא מגורשים, אותנו גירשו כי לא רצינו לעזוב.
רחמים בן חיים: אתה רוצה להגיד מפונים, תגיד מפונים.
רחמים בן חיים: היום אנחנו כלום, אתם לא מבינים את זה.
רחמים בן חיים: אנחנו היום כלום.
רחמים בן חיים: על מה אתה מדבר איתי, על מזגנים שלקחו?
רחמים בן חיים: על ריהוט שלקחו?
רחמים בן חיים: בוא תראה מה עושים עם האנשים פה.
רחמים בן חיים: האנשים פה מפורקים.
רחמים בן חיים: אז על מה אתם מדברים, 20 מיליון שקל נותנים למפלגות שיצביעו בעד התקציב, אתם עושים צחוק מאיתנו?
רחמים בן חיים: באנו להצגה הזאת פה?
יורי שטרן: אדוני, מה שמך?
רחמים בן חיים: רחמים.
יורי שטרן: מאיפה אתה?
רחמים בן חיים: אני מנווה דקלים.
יורי שטרן: תראה, חלק מהנוכחים פה היו מאוד נגד הגירוש הזה.
יורי שטרן: אני את ה-4 ימים האחרונים לפני הגירוש ביליתי, אם אפשר לקרוא לזה כך, בנווה דקלים.
יורי שטרן: אני לא רוצה שאנחנו עכשיו נחזור לויכוח.
יורי שטרן: המטרה שאני רואה כברת השגה כעת היא להתרכז עכשיו לגבי כל קבוצה וקבוצה, לגבי כל איש ואיש אפילו, ומה שחייבים לעשות כדי לשפר מה שניתן בחייו או בחייה.
יורי שטרן: לכן נעשה את זה באופן שיטתי - - -
רחמים בן חיים: אבל אם לא תעסקו במהות תפספסו את העיקר, תלכו מפה היום הביתה לישון ואנשים פה לא ישנים בבית שלהם.
רחמים בן חיים: הם קמים בבוקר אין להם בשביל מה לקום אדוני.
יורי שטרן: הוועדה לביקורת המדינה לא תתעסק כעת במהות מבחינת הגירוש עצמו אלא בפרטים הקטנים שמעצבים את חיינו בסד הכל.
רחמים בן חיים: אבל אם אתם לא מבינים את הבעיות, איך תפתרו אותם?
יורי שטרן: כולם פה מבינים את כל מה שהם הצליחו להבין עד היום, לא יבינו יותר כבר - - -
רחמים בן חיים: אז חבל על הזמן שלנו אם כך.
יורי שטרן: חבל על הזמן שלך אז אתה מוזמן גם לא להשתתף.
יורי שטרן: יש פה אנשים שבאו כדי שנסייע להם לפתור את הבעיות היום יומיות שלהם כעת, וגם אלה שתצוצנה בקרוב.
יורי שטרן: אני מבקש ממך רחמים, אתה אמרת את שלך - - -
רחמים בן חיים: אני לא אמרתי את שלי, אדוני.
רחמים בן חיים: אני רוצה לדבר על כמה נקודות אדוני, תן לי להצביע על כמה נקודות.
יורי שטרן: לא, אתה דיברת, בבקשה אדוני.
ליאוניד אלימלך: אדוני היושב ראש, יש נושא של אזור תעשייה ארז שהוא מפונה ויש בעלי מפעלים, ובג"ץ קבע שזה לא מפונה ואף אחד לא מתעסק עם זה, לא משרד התעשייה - - -
יורי שטרן: אז בבקשה, תרים את היד ואני אתן לך זכות דיבור.
ליאור כלפא: הוזמנו לפה נציגים רבים מיישובים שונים.
ליאור כלפא: יש נציגים מסוימים שלא באו מהסיבות שאורי הזכיר, גם בשדולה הם לא תולים תקווה כי חלקנו מרגישים פה שזו תרפיה.
ליאור כלפא: אנחנו באים פה לתרפיה.
ליאור כלפא: הבעיה ידועה ומה שאמר ידידי רחמים, מילה במילה, במקום שנחזור אחורה, בוא נראה היום, בוא נראה את המהות וזה כן נדרש מכם חברי הכנסת.
ליאור כלפא: בוא נראה דברים קטנים שהם גדולים שהיום אנחנו מתמודדים איתם.
ליאור כלפא: אז גם היום לרשויות המקומיות יש הרבה מה לעשות כדי לסייע במשימה הלאומית שהוגדרה על ידי מדינת ישראל.
ליאור כלפא: אם זה משימה לאומית, שיקום עקורי גוף קטיף וצפון השומרון אז גם לרשויות וגם למחוקק שזה הכנסת יש הרבה מה לעשות.
ליאור כלפא: הבעיות ידועות, איפה צריך לטפל?
ליאור כלפא: ידוע.
ליאור כלפא: ידידי רוני מהצרי ראש עיריית אשקלון או ידידי ראש המועצה חוף אשקלון, עם כל הכבוד למה שהם עשו לפני כן ולמה שהם עשו תוך כדי, היום נלחמים כדי לעצור איזשהו תהליך כזה או איזשהו פרוייקט כזה, בי"ס כזה להעביר לשם או את פרוייקט ניצנים שכולנו יודעים מה המשמעות שלו.
ליאור כלפא: דיברו פה על תקווה, חזון, אנחנו איבדנו את התקווה.
ליאור כלפא: חלקנו הגדול לא יודע את לוחות הזמנים.
ליאור כלפא: היה לוח זמנים אחד ברור, 15 לאוגוסט 2005 היה ברור שיש באותו יום גירוש.
ליאור כלפא: בכל מחיר ייכנסו חיילים, גדודים, כן יש לצבא סדר כוח כזה מתאים, אין לצבא סדר כוח כזה מתאים.
ליאור כלפא: עכשיו לתהליך הזה ישימו מחר את יונתן בשיא, את צביה שמעון, ישימו את ידידי רענן דינור, כל מי שישימו בתפקיד, אם לא יהיו הסמכויות ברורות, אם לתפקיד הזה לא יהיה סמכויות ברורות מול הפקידים, וידידי עמי איילון, כן בסופו של דבר כנראה שפקידים מנהלים את המדינה.
ליאור כלפא: זה מה שאנחנו מרגישים ב-10 חודשים.
ליאור כלפא: לא חברי הכנסת, לא השרים ולא המנכ"לים.
ליאור כלפא: מי שמנהל את המדינה הזאת זה פקידים.
ליאור כלפא: כי כל דבר, גם אחרי שמנכ"ל או ראש מינהלת סל"ע מקבל החלטה, זה חוזר לפקידים ושם זה נתקע.
ליאור כלפא: יכול להיות שהם מנותקים מהמציאות, המנכ"לים חיים את השטח, הפקידים לא חיים את השטח.
יורי שטרן: תנסה עכשיו לרכז את הדברים שההתערבות שלנו יכולה לסייע בהם, ואם אתה חושב שמישהו מהחברים יכול להציג זווית זו או אחרת בצורה הכי טובה תמליץ שהוא ידבר.
ליאור כלפא: יש כאן כמה דוברים ואני אשמח שכולם יוכלו לדבר, הכנו את זה מראש.
ליאור כלפא: אבל אני כן רוצה לחזור ולהדגיש, באנו לפה ומן הסתם ננצל את התקופה של הכנסת עד לפגרה, אני לא יודע מה יהיה אחר כך זה תלוי באמת בתוצאות.
ליאור כלפא: אבל עם כל הכבוד, אנחנו כן מצפים היום מחברי הכנסת לרדת לשטח, לראות את הדברים היום בעיניים.
ליאור כלפא: לא מבקשים פה, בוא תיתן לי ארמון מזהב.
ליאור כלפא: בסך הכל, בו תשתדל להחזיר אותי למה שהיה לי.
יורי שטרן: מה אתה אומר כעת?
ליאור כלפא: בעיה שידועה למשרדי הממשלה השונים, פרויקט ניצנים, הקמת בית ספר בניצן.
ליאור כלפא: אז ידידי ראשי הרשויות כרגע מסיבותיהם שלהם, מהאינטרסים שלהם, יכול להיות צודקים, לא צודקים, מונעים את זה.
ליאור כלפא: מצד שני, אם אותן רשויות מקומיות, אנחנו נמצאים היום בחודש יוני, עדיין לא קיבלו תקציב להפעיל את המערכת, הקהילות בכל זאת קלטו, בחוף אשקלון הוא קלט 35 אחוז, הוא לא קיבל שקל, אז איך אני יכול לבוא אליו מחר בטענות?