GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: למה אתה לא יכול להגיד "תשאיר את שמך ואת מספר הטלפון"?
מל פולישוק-בלוך: ואז בהמשך הדיון, אם אתה רואה שיש בעיה אמיתית ואולי צריך להיפגש אתו, אתה יכול להוציא ממנו גם את הפרטים המלאים.
מל פולישוק-בלוך: אם אתה אומר על ההתחלה "תשאיר את שמך המלא", זה מרתיע.
דניאלה במברגר אנוש: גם העובד לא יודע מי נמצא מהצד השני של הקו.
יורי שטרן: זה מאוד משמעותי.
יורי שטרן: העובד הישראלי הוותיק, יש לו בדרך כלל ביטחון עצמי יחסית גבוה, למרות שזה הידרדר בשנים האחרונות.
יורי שטרן: לעובד העולה אין בכלל ביטחון עצמי וגם אין לו אמון במערכת.
יורי שטרן: לכן, כשאתה מזמין אותו להשאיר את הפרטים שלו, אתה מכשיל את המהלך כולו, ואתה גם לא צריך את זה.
קריאה: הוא צריך לחזור אליו.
יורי שטרן: לא, הוא צריך לחזור למעסיק.
יורי שטרן: אם הוא אומר לך שבמקום זה וזה לא משלמים אפילו משכורת מינימום, ושבתלושים שלהם אפשר לראות את זה, אתה תגיע לשם ותבדוק את הניירת של המעסיק.
יורי שטרן: אתה לא צריך לדעת איך קוראים לו ומה מספר הטלפון שלו.
יורי שטרן: נכון שאפשר לנצל את זה מאוד לרעה ולהטריד מעסיקים שהם מעסיקים הגונים.
יורי שטרן: יש לזה מחיר, אבל לדעתי בים הפרות החוק של היום, הייתי פותח את הקו הזה לתלונות אנונימיות מלכתחילה.
תמר פינקוס: אני התובעת הראשית של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
תמר פינקוס: אני עוסקת בנושא הזה מינואר.
תמר פינקוס: הביקורת כשלעצמה לא תמיד תעזור, משום שאם זה מעסיק שמעסיק עבריין ואני אקבל תלונה אנונימית שהאיש הזה לא משלם שכר מינימום, משום שהעובד פוחד על מקום עבודתו ואני אגיע לשם ואמצא תלוש על סך 1,300 שקלים במקום 3,000 שקלים, יגיד לי המעסיק "נכון, מדובר ב-1,300 שקלים, כי הוא עובד רק שלוש שעות ביום, ואם תלכי לרואה החשבון, תראי שמדובר בשלוש שעות".
תמר פינקוס: העובד לא ימסור לי עדות שהוא עובד שמונה שעות.
תמר פינקוס: התלונה האנונימית לא תעזור, אני לא אמצא את המעביד העבריין, והמעביד הזה ימשיך לעשוק.
תמר פינקוס: אין בעיה עם עבריין שחושף את הניירות האמיתיים.
תמר פינקוס: הרי כל המערכת הזאת קיימת כדי למצוא את אלה שמרמים את כולם.
לאה ליברמן-בנדר: עדיין החובה היא על המעסיק.
תמר פינקוס: אבל אם הוא עבריין, הוא עבריין לכל הרוחב.
יורי שטרן: לא, עבריינות בתחום הזה כל כך נפוצה, שהיא גם פחות מתוחכמת.
יורי שטרן: מכיוון שאתם לא נוגעים באנשים האלה, הם מרגישים עצמם חופשיים לחלוטין להפר את החוק מבלי בכלל לדאוג לכסות את עצמם.
יורי שטרן: אולי אבקש מוולדימיר שגם עוזר לנו בוועדת הפנים ואיכות הסביבה להסביר איך זה קורה בתחום האבטחה.
יורי שטרן: יש שם חישוב שעות.
יורי שטרן: כאת מרימה את הניירת, את מגיעה מהר מאוד לתוצאה.
זבולון אורלב: יש לעובד כרטיס עבודה, לא רק תלוש.
תמר פינקוס: הביקורות מדווחות, ועושים ביקורות יזומות גם פה.
תמר פינקוס: אנחנו מדברים על סיטואציה שאנחנו מבקשים מידע מהציבור.
תמר פינקוס: הביקורות נעשות, זה לא שלא עושים ביקורות.
תמר פינקוס: מגיעים לביקורות ומרימים את הניירות גם בצורה יזומה.
זבולון אורלב: כשהיושב ראש הנכבד העלה את העניין, אמרתי שלדעתי זאת לא נקודת כובד המשקל.
זבולון אורלב: אני חושב שהכנסת תחטא לתפקידה, אם היא תטיל את הביקורת של אכיפת חוקי העבודה על העובדים.
זבולון אורלב: אתה מטיל על העובדים המסכנים את הבקרה?
זבולון אורלב: בוא נטפל בבעיה עצמה: כמה מפקחים יש, כמה ביקורות עורכים, איך עורכים את הביקורות האלה ואיזה עונשים מטילים.
זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, תשאל מאז ינואר כמה מעסיקים הועמדו לדין.
מל פולישוק-בלוך: במיוחד בסקטור הציבורי.
מל פולישוק-בלוך: תתחיל עם הסקטור הציבורי.
יורי שטרן: שאלתי, אבל לא הגענו לזה.
תמר פינקוס: אני אומר כמה הועמדו לדין בשנת 2004.
יורי שטרן: גם אם יהיו לך 100 פקחים, שזה פי חמש מהיום, הם לא יספיקו, אם אין הכוונה על-ידי המודיעין שבא מהעובדים.
זבולון אורלב: אני מסכים שצריך מודיעין, אבל זה לא העיקר.
חזי אופיר: קודם כל, לא תהיה בעיה לשנות ניסוח כזה או אחר.
חזי אופיר: זה פתיח של טלמסר, וזו לא תהיה בעיה.
חזי אופיר: אתם יותר מדי חוששים בעניין הזה, כי אנשים נותנים לנו את כל הפרטים.
זבולון אורלב: כמה פניות מגיעות בחודש?
חזי אופיר: עשרות.
יורי שטרן: עשרות זה כלום.
מל פולישוק-בלוך: בוא נאמר, תתחילו לטפל באלה.
זבולון אורלב: אז אני צודק.
זבולון אורלב: הוא אומר שאם נחוקק חוק, נציל 40,000 עובדים, ואתה מדבר אתי על עשרות.
תמר פינקוס: עשרות בחודש.
יורי שטרן: איפה זה מתפרסם?
חזי אופיר: קודם כל, באינטרנט פתחנו אתר גם כן בשפות שונות.
יורי שטרן: כמה מהעובדים האלה משתמשים באינטרנט?
מל פולישוק-בלוך: כל השומרים.
יורי שטרן: וכל עובדות הניקיון.
חזי אופיר: הלכנו למשרד החינוך ובאיגרת שהוא הפיץ לכל התלמידים בסוף שנת הלימודים הופיע הטלפון שלנו, פעם ראשונה אגב.
חזי אופיר: פרסמנו את זה בכל כלי אפשרי.
חזי אופיר: העברנו את הטלפונים גם למעסיקים דרך התאחדות המעסיקים.
חזי אופיר: לדעתי, בהרבה בתים במדינת ישראל מופיע הטלפון שלנו.
חזי אופיר: אני רוצה לומר לוועדה, שאלי פז לא פעם "נותן על הראש" בעניין הזה, ואומר "אתם תפתחו ציפיות בעניין הזה ואיך תעמדו בהן?".
אלי פז: האכזבה השלישית שורפת את הבית.
חזי אופיר: אנחנו מעבירים את האינפורמציה בכל דרך אפשרית.
חזי אופיר: הטלמסר הזה הוא חדש.
חזי אופיר: הוא היה מיועד בעבר לעובדים הזרים, ונעשתה הפרדה בעניין הזה.
חזי אופיר: אנחנו גם נפרסם את זה לכל הציבור.
זבולון אורלב: אפשר להגיע כבר לנתונים?
זבולון אורלב: הבנו את העניין של הטלמסר.
חזי אופיר: מכיוון שאנחנו מודעים לכך שמספר המפקחים לא יספיק - דיברנו לפני שבוע עם המנכ"ל, שאמר שהוא יעשה מאמץ להגדיל את המספר – אנחנו גם פועלים בפעולת הסברה, כדי לפתח מודעות בקרב הציבור לזכויותיו.
חזי אופיר: אנחנו עושים מפגשים עם הציבור הערבי.
חזי אופיר: לקחנו כפיילוט את ציבור העובדים בשפרעם, כפי שדיווחתי בישיבה הקודמת.
חזי אופיר: קיימנו מפגש עם מעסיקים, עובדים ותלמידים בבתי הספר.
חזי אופיר: פקדנו 1,300 תלמידים בבתי הספר המקצועיים של שפרעם, כדי להעביר להם את הידע.
חזי אופיר: חילקנו להם ברושורות עם תקצירי החוק בעברית ובערבית, על מנת שנוכל להסתייע בהם ולהביא את הבשורה.
חזי אופיר: ערכנו עכשיו מפגשים עם נציגי עולים, כי בעקבות ישיבת הוועדה קמו נציגי עולים וביקשו שנקיים מפגשים גם איתם ולא רק עם המגזר הערבי.
חזי אופיר: לא מזמן ערכנו בראשון לציון מפגש עם נציגי ציבור של עולים מרוסיה ומאתיופיה.
יורי שטרן: כמה דוברי רוסית יש במערכת האכיפה?
יורי שטרן: כמה עובדים יש לך?
זבולון אורלב: הוא אמר, 23.
יורי שטרן: לא, כמה עובדים יש לך באגף?
אלי פז: בסך הכל יש 35 עובדים, שזה כל המינהל.
יורי שטרן: כולל פקחים?
יורי שטרן: כמה מהם דוברי רוסית?
חזי אופיר: אין אצלנו באכיפה דוברי רוסית.
יורי שטרן: כל הכבוד...
חזי אופיר: לא קיבלנו בכלל עובדים חדשים.
אלי פז: אדוני היושב ראש, נציג האוצר, מנסיבות ששמורות עמו, יצא מכאן.
חזי אופיר: לגבי הנתונים, כפי שאמרנו, אנחנו לקחנו את ענף השמירה לתשומת לבנו.
חזי אופיר: מתחילת השנה עד עכשיו פקדנו 60 חברות שמירה.
יורי שטרן: מתוך כמה?
חזי אופיר: מתוך ים של 400, 500 חברות.
אלי פז: אבל זאת התמקדות.
חזי אופיר: כל מספר שאני אומר יהיה קטן.
זבולון אורלב: כמה כתבי אישום יצאו?
זבולון אורלב: אפשר לגמור עם הפרוזה ולתת מספרים?
זבולון אורלב: אנחנו יושבים ושומעים בסבלנות, אבל אנחנו רוצים לשמוע את הנתון העיקרי.
זבולון אורלב: תן קודם כל נתונים יבשים על כתבי אישום, העמדה לדין, אכיפה.
זבולון אורלב: את הפרוזה אני אשמע בסבלנות, ואפשר גם לתת אותה בכתב.
חזי אופיר: מתוך 60 החברות שנבדקו, כ-60% מהתביעות שהוגשו נמצאו צודקות.
ערן גולן: היו 50 כתבי אישום.
חזי אופיר: לא כתבי אישום, אלא קנסות מנהליים.
יורי שטרן: 50 קנסות?
ערן גולן: לא, 50 כתבי אישום בשנת 2004.
זבולון אורלב: אתה עובד משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?
ערן גולן: לא.
זבולון אורלב: תן לממונה קודם לתת את הנתונים.
זבולון אורלב: אני רוצה לשמוע ממנו את הנתונים, ואחר כך נשמע אותך בסבלנות.
חזי אופיר: ברוב המקרים לא הלכנו על כתבי אישום, ולכן כשמדברים על כתבי אישום, מרימים גבה, כי יש מספרים נמוכים.
חזי אופיר: אנחנו הולכים על קנסות מנהליים, מדוע?
זבולון אורלב: אפשר להגיד קודם כל כמה קנסות מנהליים הוגשו מהאחד בינואר עד ה-30 ביוני?
זבולון אורלב: כמה קנסות מנהליים הוגשו במשך חצי שנה?
חזי אופיר: 40 קנסות מנהליים.
זבולון אורלב: באיזה סדר גודל כל קנס מנהלי?
חזי אופיר: ביחד כולם היו כ-400,000 שקל.
זבולון אורלב: כולם ביחד?
זבולון אורלב: כלומר, כל ה-50 חברות שביקרת קיבלו 40 קנסות מנהליים על סך 400,000 שקל.
יורי שטרן: חבל על הזמן שלכם.
תמר פינקוס: יש לי נתון לגבי שנת 2004.
תמר פינקוס: כתבי אישום מגיעים לתביעות, אז חזי לא יודע.
תמר פינקוס: אני לא יודעת אם אני מקבלת כבר את התיקים של שנת 2005.
זבולון אורלב: כמה היו בשנת 2004?
תמר פינקוס: אתה מדבר אתי על שכר מינימום או על כלל התיקים?
זבולון אורלב: קודם כל על שכר מינימום, שזאת הבעיה העיקרית.
תמר פינקוס: על שכר מינימום הוגשו קרוב ל-60 כתבי אישום בשנת 2004.
זבולון אורלב: זה מה שקורה במדינת ישראל, 23 מפקחים.
זבולון אורלב: עכשיו אתה מדבר אתי על טלמסר?
אלי פז: כדאי לשאול כמה זה היה בשנת 2003.
יורי שטרן: לא, לא כדאי לשאול, גם אם בשנת 2003 לא היה שום דבר.
זבולון אורלב: אגב, זאת התקדמות.
זבולון אורלב: כשהייתי שר במשך שלושה שבועות, אמרו לי שאין תביעה.
יורי שטרן: הרי זה כל זכות קיומו של האגף שלכם וזה הרזון ד'(א)טר שלו.
יורי שטרן: אתם בים של חושך עומדים ליד הפנס ומחפשים מסביב, ואתם לא מגיעים לקצה של העבריינות הזאת.
יורי שטרן: מה זה 400,000 שקל שמהם אתם תצליחו לגבות אולי 4,000 שקל?
זבולון אורלב: מכולם ביחד.
יורי שטרן: 400,000 שקל מ-60 חברות זה אומר שזה 7,000 שקל מחברה.
יורי שטרן: בחודש אחד על שניים, שלושה מאבטחים היא תעשה את כל הכסף הזה, על העבריינות שלה.
יורי שטרן: זה כלום, זה פשוט לא יאומן.
אלי פז: במקביל לזה, אתמול ישבנו עם נציגי החשב הכללי.
אלי פז: יכול להיות שמאזן האימה הגדול יותר זה לא מה שידידי אומר וגם לא מה שידידי זבולון אורלב אומר.
אלי פז: יכול להיות אם נצליח לגרום לכך שעבריין כזה לא יוכל לגשת למכרזים של המדינה, זה האפקט הגדול ביותר.
זבולון אורלב: עד אז, למה אתם לא מגדילים את הקנסות לכל אחד לחצי מיליון שקל?
יורי שטרן: אלי, אתה גם נותן רשיונות לחברות כוח-אדם וללשכות התעסוקה הפרטיות.
יורי שטרן: אין לך בעיה לשלול מהן את הרשיון, אתה לא צריך את החשב הכללי לשם כך.
אלי פז: ללשכות או לקבלן כוח-אדם שעובר על א', ב' ו-ג', אנחנו שוללים את הרשיון.
יורי שטרן: מה זה א', ב' ו-ג'?
יורי שטרן: אם הוא לא שילם שכר מינימום.
זבולון אורלב: לכמה שללת?
אלי פז: בשנה האחרונה, למעלה מ-40 חברות כוח אדם נשלל רשיונן, זה מספר אדיר.
יורי שטרן: על מה שללת?
אלי פז: שללנו רשיון ללשכות על עמלות שגבו מעובדים זרים ועל פעילויות מהסוג הזה, כמו תיווך עובדים זרים שלא כדין.
יורי שטרן: שוב מדובר בעובדים זרים.
יורי שטרן: מה לגבי חברה שלא משלמת שכר מינימום, או שמעסיקה עובדים שלה בלילה או בשבתות, ולא משלמת להם תוספת או שוללת מהם חופשות?
אלי פז: היא לא מקבלת רשיון מאתנו.
דן אורן: אני רוצה להבהיר משהו שאולי לא כל כך ברור לחברי הוועדה.
דן אורן: המעסיקים יכולים להיות לפחות משני סוגים.
דן אורן: הם יכולים להיות קבלני כוח-אדם, שצריכים רישוי מאת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ואז על הפרת חובות כלפי העובדים, אפשר לשלול את הרשיון שלהם או להגביל את הרשיון שלהם.
דן אורן: יש הרבה חברות של ספקים, שמתקשרות עם משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וכו', על מנת לספק שירותים.
דן אורן: הם קבלני שירותים, הם לא קבלני כוח אדם.
דן אורן: מי שנותן את שירותי ההסעדה, הוא נותן שירות לאותו משרד, ולכן נושא ההעסקה באמצעות עובדי כוח אדם לא רלוונטי.
יורי שטרן: האם אפשר לשלול את הרשיון מחברת כוח אדם שמפרה חוקי עבודה?
דן אורן: יש סמכות, על פי חוק העסקת עובדים באמצעות קבלני כוח אדם.
יורי שטרן: אז נתחיל מחברות כוח-אדם, למרות שזה חלק קטן.
דן אורן: זה לא חלק כל כך קטן.
יורי שטרן: למה לא שללתם מהם את הרשיון על אי תשלום שכר מינימום?
אלי פז: לפני דקה הזכרת את העובדה, שבעבר כמעט שלא היו תביעות משפטיות.
אלי פז: יכולנו לשלול רשיון אחרי שיש הרשעה.
יורי שטרן: אתם תפסתם את קבלן כוח האדם על כך שלא שילם שכר מינימום.
יורי שטרן: למה צריך תביעה משפטית?
יורי שטרן: תביעה משפטית נועדה כדי להכניס אותו לכלא או לגבות ממנו סכומי פיצויים.
יורי שטרן: לשלול את רשיונו זאת סמכות אדמיניסטרטיבית שניתנת לך.
אלי פז: בעבר שללנו בכמה מקרים כאלה.
יורי שטרן: למה בעבר?
אלי פז: ברגע שיש לנו ראיות מתאימות לגבי הנושא של השכר, אנחנו עושים את זה.
דן אורן: ראיות מנהליות.
אלי פז: אני חוזר ואומר שחלק גדול מאוד, הייתי אומר ש-99% מהחברות שעוסקות בענף השמירה, הן חברות שמירה, הן לא קבלני כוח אדם.
יורי שטרן: אני עכשיו מדבר על מה שיש לך, לא על מה שאין לך.
יורי שטרן: איפה שאתה נמצא, יש לך 100,000 עובדים שהם עובדים של חברות כוח-אדם.
יורי שטרן: כל אחד מאתנו יכול לחתום בלי בדיקה, שאחוז ניכר מהם פגוע מעברייני חוקי העבודה.
יורי שטרן: לכן יש לך סמכות לשלול את רשיונותיהם של המעסיקים של 100,000 עובדים האלה.
יורי שטרן: למה לא שללת?
אלי פז: מיקדנו בתוכנית העבודה שתיארתי קודם שלוש אוכלוסיות יעד: חברות שמירה, קבלני כוח-אדם וחברות ניקיון.
יורי שטרן: ההיכרות שלנו היא כבר ארוכת שנים, ואתה עוד לפניי במערכת.
יורי שטרן: עזוב את העדיפות, העדיפות היא אף פעם לא מוחלטת.
יורי שטרן: למה אתה לא שללת בשנה שעברה רשיונות מהחברות שלא משלמות שכר מינימום?
אלי פז: כי לא היו לי ראיות מתאימות.
אלי פז: לכן בתוכנית העבודה קבענו, שאנחנו חייבים לטפל באוכלוסייה הזאת.
יורי שטרן: הייתי נותן לכם ציון נכשל בכל מבחן שהוא.
אלי פז: גם אני.
יורי שטרן: כי הראיות לאי תשלום שכר מינימום קיימות בשפע בשטח.
יורי שטרן: אתה מוצא אותן כמעט בכל עסק.
יורי שטרן: אין לך שום בעיה.
יורי שטרן: אם תשלח שני פקחים, הם ימצאו את זה תוך יממה.
יורי שטרן: אתם לא רוצים בזה, או שלא נותנים לכם.
יורי שטרן: יש פה משהו פגום מלכתחילה, כי זה לא יכול להיות, זה דבר כל כך בולט.
יורי שטרן: זה לא סוד, אנשים כבר לא מסתירים את זה.
יורי שטרן: יש לכל המעסיקים האלה חוצפה לעשות את זה בגלוי.
יורי שטרן: העובדים מספרים על זה כל הזמן.
יורי שטרן: אתה רוצה שנערוך לך היכרות עם העובדים האלה?
יורי שטרן: בוא נעשה לך היכרות.
אלי פז: בבקשה.
יורי שטרן: אז נעשה.
זבולון אורלב: אפשר לבקש לשמוע את הנתונים?
זבולון אורלב: אנחנו באמצע קבלת הנתונים.
זבולון אורלב: קודם כל, כמה קנסות נגבו?
חזי אופיר: הגבייה לא נעשית על ידינו, אלא דרך משרד האוצר.
אלי פז: הוטלו 2.5 מיליון שקל קנסות מנהליים על עבירות.
אלי פז: אין לזה אח ורע.
דן אורן: אבל זה כולל את העובדים הזרים.
אלי פז: זה לא כולל העובדים הזרים.
יורי שטרן: בעניין העובדים הזרים הוטלו קנסות שעוד לא נגבו, אבל הוטלו כבר קנסות של מעל ל-100 מיליון שקל.
יורי שטרן: העובדים הזרים הם חלק קטן מכוח העבודה בארץ.
יורי שטרן: גם אם לכולם לא משלמים את שכר המינימום, הם עדיין במקרה הטוב שווים לעובדים הישראלים שלא מקבלים שכר מינימום, כי אם הם מהווים 6% מסך כוח האדם במשק, אלה 300 אלף שלא מקבלים שכר מינימום בהפרת החוק, לא אלה שעובדים במשרה חלקית.
יורי שטרן: איך ייתכן שעל כל העבירות האלה - ויש עוד חוק שעות עבודה ומנוחה ועוד חוקי עבודה - מקבלים 2.5 מיליון שקל ואתה מתגאה בכך, ועל אלה 100 מיליון שקל?
אלי פז: תבדוק מה היה בעבר.
אלי פז: שאלתם אותי ארבע פעמים – כי המספר לא נקלט - האם סד"כ המפקחים הוא ברוטו 23.
אלי פז: שאלתם אותי, האם זה מה שעומד לרשותנו.
אלי פז: ובכן, זאת התשובה.
אלי פז: אתם חושבים שלהטיל קנס מנהלי ולסגור חברה זה דבר קל ערך?
אלי פז: יש פה מקהלה של צעקות.
אלי פז: מישהו חושב שדבר כזה אפשר לעשות בהיסח הדעת?
אלי פז: אתה חייב חקירה.
חזי אופיר: ולעמוד בבג"צ.
אלי פז: אתם יודעים כמה עתירות יש נגדי אישית?
אלי פז: אתם יודעים כמה זמן אני מבלה בבתי דין, וכל זה בשנה האחרונה?
יורי שטרן: אני עסקתי במערכת, שהיא לא גדולה בהרבה מהמערכת שלך, בפקחי משרד איכות הסביבה.
יורי שטרן: מספרם קצת יותר גבוה משלך, לא בהרבה.
יורי שטרן: ההוכחה שם כרוכה בהרבה מאוד בדיקות טכניות וכל מיני נתונים מקצועיים.
יורי שטרן: תראה איך המערכת הזאת, שהיא לא טובה ולא מספיק יעילה, בכל זאת מטילה קנסות ומעמידה לדין, כולל על אחריות אישית של המעסיקים.
יורי שטרן: תסביר לי למה אתה לא עושה את זה.
אלי פז: רבותיי, תיקים של עבודה הם לא פשוטים.
אלי פז: אתם יודעים כמה תיקים יש היום שלא היו בעבר?
אלי פז: אין לנו מה להתבייש.
יורי שטרן: יש לך.
אלי פז: כמו שחבר הכנסת אורלב אמר, במסגרת המכסה שיש לנו, האם מקסמנו את הכוחות לגבי התוצאות?
זבולון אורלב: 2.5 מיליון שקלים ל-23 עובדים במסגרת השנה האחרונה, פירושו של דבר קצת יותר מ-100,000 שקל לעובד.
יורי שטרן: מה הקנס המרבי על ההפרות האלה?
זבולון אורלב: אתה מבין את העניין?
זבולון אורלב: אני מבין את כל המצוקות, כי אני בא מהשירות, אבל גם אני לא מסוגל לתפוס איך התבונה הממוצעת של מפקח אחד היא 110,000 שקלים לשנה בקנסות.
זבולון אורלב: זה לא מסתדר לי.
אלי פז: יש גם תיקים.
אלי פז: מבחינת תשומות שעות עבודה - - -
זבולון אורלב: שמענו שמדובר במספר תיקים קטן מאוד.
תמר פינקוס: הם עושים הכול, לא רק שכר מינימום.
תמר פינקוס: הם מטפלים ב-20 חוקי עבודה.
תמר פינקוס: סך כל התיקים של כתבי אישום בשנת 2004 היה קרוב ל-200.
זבולון אורלב: זה מה ש-23 אנשים הניבו?
תמר פינקוס: זה המון.
זבולון אורלב: זה פחות מתיק לחודש לעובד.
תמר פינקוס: נכון, משום שתיק לוקח זמן.
תמר פינקוס: כל תיק הוא בערך ארגז.
זבולון אורלב: הוא מביא פחות מתיק לחודש והוא מביא פחות מ-10,000 שקלים קנסות בחודש.
זבולון אורלב: כמי שמכיר טוב את שירות המדינה, זה לא נראה טוב, וזה רחוק מזה.
זבולון אורלב: אגב, כמה הרשעות היו בשנת 2004?
תמר פינקוס: לא הבאתי את הנתון על הרשעות.
תמר פינקוס: כמי שבאה מהפרקליטות ועוסקת בתיקים, אני מוכרחה להגיד שאנחנו מגישים כתבי אישום כשסיכוי ההרשעה הוא של 99%.
תמר פינקוס: לדעתי, ב-99% מהמקרים או ביותר מזה היו הרשעות.
זבולון אורלב: אני יודע דברים אחרים.
זבולון אורלב: כמה תיקים הוגשו על העסקה בשבת שלא כדין?
תמר פינקוס: הוגשו 24 תיקים על חוק שעות עבודה ומנוחה באופן כללי ב-2004.
זבולון אורלב: זה הכל?
זבולון אורלב: מדובר בפחות ממחצית השבתות בשנה.
תמר פינקוס: אתה מדבר אתי על כתבי אישום?
זבולון אורלב: כן, אני מדבר על כתבי אישום.
תמר פינקוס: אבל יש קנסות לפני זה.
זבולון אורלב: כמה קנסות?
אלי פז: בערך חצי מיליון, ואולי יותר.
יורי שטרן: אני מבקשת שתתני לנו את הרשימה המפורטת.
יורי שטרן: אני רוצה שמישהו מכם יתקשר עכשיו למשרד, וישאל כמה הרשעות היו.
תמר פינקוס: אני הייתי מעדיפה להעביר את זה בצורה מסודרת.
יורי שטרן: אחר כך תדאגו שזה יהיה בצורה מסודרת.
יורי שטרן: עכשיו תבדקי בבקשה את העניין הזה.
יורי שטרן: איפה נציג משרד האוצר?
יורי שטרן: כמה מתוך ה-2.5 מיליון שקלים נגבה?
חזי אופיר: זה לא האוצר גובה, אלא משרד המשפטים.
יורי שטרן: דן אורן, אתה יודע?
דן אורן: לא.
יורי שטרן: הרי שום דבר לא תעשו לבד.
יורי שטרן: יושבים פה נציגי קו לעובד וההסתדרות.
יורי שטרן: יש לך ארגונים שעוסקים בזה יום יום.
יורי שטרן: מה צורת העבודה המשותפת שלכם עם הארגונים האלה?
יורי שטרן: איך אתם משתפים את הארגונים, כדי שהם יהיו כלי עזר עבורכם?
יורי שטרן: אם פתחתם 200 תיקים, כל ארגון יכול להביא עוד 100 תיקים לפחות, ויש שם עורכי דין שעובדים בהתנדבות ויש כאלה שמועסקים בשכר.
אלי פז: אנחנו בקשר עם הארגונים, שמספקים לנו תלונות.
יורי שטרן: האם יש איזשהו פורום שנפגש פעם בחודש כדי לבדוק מה קורה בשטח?
אלי פז: - - למעט השתתפות שלי ביום חמישי שעבר בכנס של הארגונים.
אלי פז: יש פה נציג של ההסתדרות.
אלי פז: אנחנו מנסים לבנות במשותף דרך שתזרים לנו יותר תלונות מהשטח, גם באמצעות הזרועות של ההסתדרות ושל המעסיקים.
יורי שטרן: אתם מרוצים משיתוף הפעולה עם האגף?
ערן גולן: אני פה מטעם הפורום לאכיפת זכויות עובדים, "קו לעובד" ועמותת מחויבות.
ערן גולן: ברמה הפרטנית, כאשר אנחנו מגישים תלונה, התלונה מטופלת, בודקים אותה, יש חקירה וגם שולחים לנו את התוצאות.
ערן גולן: ברמה המערכתית, עד עכשיו דובר פה על מיעוט של משאבים - וכולם יודעים את זה - ועל אכיפה פלילית.
ערן גולן: אנחנו מנסים לקדם נושאים של אכיפה אזרחית.
ערן גולן: אנחנו יכולים להגיד שבנושא הזה, גם בחקיקה וגם שלא בחקיקה, לדוגמה, אנחנו מבקשים לדעת מי המעסיקים שהטילו עליהם קנסות מנהליים, ואת הרשימה שלהם להעביר לכל משרדי הממשלה ולגופים ציבוריים, ולצערנו אנחנו לא קיבלנו אותה.
ערן גולן: אני היום מנהל תיק בבית המשפט המחוזי בדיוק על העניין הזה של רשימת הקנסות.
ערן גולן: החליטו לא להגיש כתבי אישום?
ערן גולן: בסדר.
ערן גולן: החליטו להגיש רק קנסות מנהליים?
ערן גולן: זה אפילו לא נרשם במרשם הפלילי.
ערן גולן: זה רשום רק אצלם, ורק משנת 2004 יש להם מערכת ממוחשבת.
חזי אופיר: זה ממש לא נכון, שהמידע הזה קיים רק מ-2004.
חזי אופיר: הם גם פרסמו את זה בעיתון "הארץ", וזה לא נכון.
ערן גולן: אם הציבור יידע מי המעסיקים שלא משלמים שכר מינימום, אפשר יהיה להקפיד איתם יותר על חוזים ואפשר יהיה להגיש יותר תביעות ולא להתקשר איתם במכרזים.
ערן גולן: העמדה היא כיום לא למסור את השמות האלה.
ערן גולן: אני לא יודע אם כולם מודעים לנושא של הפוסטר.
ערן גולן: בשנת 2002 הועבר תיקון לחוק שכר מינימום, שאומר שמעביד שמעסיק מעל X עובדים, צריך לפרסם מודעה עם נתונים על שכר מינימום בלוחות המודעות במקום העבודה.
ערן גולן: הנוסח היה צריך להיכתב על ידי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, והוא אושר על ידי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
ערן גולן: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה עיכב שלוש שנים אחרי שהחוק אושר את הפרסום של הפוסטר הזה.
אלי פז: זה פורסם לפני שמונה שנים, לא?
ערן גולן: לא, ב-2002 היה תיקון לחוק שכר מינימום.
ערן גולן: עדיין אין נוסח של פוסטר.
חזי אופיר: יש כבר.
ערן גולן: נוסח שאושר כבר במקומות העבודה?
ערן גולן: החוק לשים פוסטר אושר בשנת 2002.
ערן גולן: שלוש שנים לקח לכתוב פוסטר.
אלי פז: ומתי זה פורסם?
יורי שטרן: אני רואה שיש איזשהו דגש אחר שלא היה קודם.
יורי שטרן: בעיניי זה לא מצדיק חוסר עשייה במשך שנים רבות.
יורי שטרן: יכול להיות שזה בא מלמעלה, ואתה כעובד ציבור היית צריך להתנגד ולמחות.
יורי שטרן: אני לא מאשים אותך בראש ובראשונה, אבל המערכת הזאת נכשלה כישלון טוטלי, טוטלי.
יורי שטרן: הלוואי שמה שאתם עושים עכשיו יישא פרי, אבל זה לא מצדיק את חוסר העשייה מקודם.
יורי שטרן: זה לא מצדיק את זה.
ערן גולן: יש הבדל עצום בין רמת השטח, שבה מתלוננים על מקרה ספציפי, לבין מה שעושים עם זה אחר כך.
ערן גולן: קח חברת כוח אדם שהיום מפרה את חוק שכר מינימום.
ערן גולן: יש שירות התעסוקה ויש מובטלים.
ערן גולן: בא אדם ומתפטר, כי לא שילמו לו שכר מינימום.
ערן גולן: שירות התעסוקה ממשיך לשלוח לאותה חברת כוח אדם עובד אחר כך.
ערן גולן: כל הנושא ברמה המערכתית לא מסנכרן, והוא לא ברמה של זכויות עובדים, לעומת הרמה האישית.
יורי שטרן: לי יש רק שאלה אחת, והיא שאלה אגואיסטית.
יורי שטרן: אני העברתי חוק, שמחייב העברת מידע לעובד על תנאי העסקתו.
חזי אופיר: נכון, חוק הודעה לעובד.
יורי שטרן: כן, ואז גם הודעה בפיטורים.
יורי שטרן: האם זה מתקיים?
חזי אופיר: כן, זה מתקיים.
חזי אופיר: עד אחד בינואר אנחנו הסתפקנו בהתראות.
ערן גולן: למרות שהחוק לא מדבר על התראה.
חזי אופיר: מכיוון שזה היה דבר חדש, מינואר פרסמנו שאנחנו הולכים על אכיפה וכתבי אישום.
חזי אופיר: בעבר כל מפקח עסק בחוק אחד, שניים, שלושה לפי העניין.
חזי אופיר: היום כל ה-23 מפקחים אוכפים את כל חוקי העבודה גם יחד, כלומר מפקח שמגיע למעסיק, חובה עליו לבדוק את כל המכלול.
חזי אופיר: הוא מוסמך לבדוק את כל המכלול, והוא גם הוכשר לבדוק את זה.
חזי אופיר: החוק הזה אצלנו בעדיפות מאוד גדולה, כי מדובר על יכולת העובד גם לדעת את זכויותיו ולהגן על זכויותיו.
זבולון אורלב: מה התקציב להסברה?
חזי אופיר: אין, זה במכלול.
זבולון אורלב: אלי, אין למינהל תקציב הסברה ייעודי?
אלי פז: יש התחייבות של המנכ"ל מלפני שבוע להקצות להסדרה ואכיפה חצי מיליון שקל, שכולל מרכיב הסברה.
יורי שטרן: הזמנתי שני אנשים במיוחד לישיבה הזאת.
יורי שטרן: ולנטין אלישבסקי, אם אתה רוצה לדבר ברוסית, אני אתרגם.
יורי שטרן: (מתרגם לעברית את דברי ולנטין אלישבסקי): הוא הגיע לארץ לפני 15 שנה.
יורי שטרן: הוא ואשתו עבדו במפעל ייצור במשך 10 שנים.
יורי שטרן: כשהיה זעם ציבורי על המטפלות שלא התנהגו יפה עם הילדים, לא התייחסו לכך שהן הרוויחו שישה שקלים לשעה.
יורי שטרן: אף אחד לא נגע בכלל בנקודה הזאת, באיזה תנאים הן הועסקו.
יורי שטרן: הוא מכיר אנשים שמקבלים עבור סיעוד וטיפול בזקנים שלושה שקלים לשעה.
יורי שטרן: אישה שמטפלת 12 שעות בזקנה חולה משעה 8:00 עד 20:00 מדי יום, מקבלת 1,000 שקלים לחודש.
חזי אופיר: הוא מדבר על בתים פרטיים, נכון?
יורי שטרן: הדוגמאות שהוא נתן קודם מתרחשות בבתים פרטיים.
יורי שטרן: אני מניח, שלשם האכיפה בכלל לא מגיעה.
חזי אופיר: לא, היא גם לא יכולה להיכנס.
יורי שטרן: לא, היום היא יכולה להיכנס.
יורי שטרן: לפי התיקון שעשו לגבי עובדים זרים, אפשר להיכנס גם לבית פרטי בשביל לאכוף את החוק.
יורי שטרן: אני מניח שזה חל גם על הישראלים.
חזי אופיר: אנחנו לא נכנסים לבתים.
יורי שטרן: אבל כשמדובר בעובדים זרים, אתם כן נכנסים, אז למה אי אפשר לעשות את זה גם כשישראלים מועסקים בתנאים כאלה?
יורי שטרן: זאת איפה ואיפה.
יורי שטרן: (מתרגם לעברית את דברי ולנטין אלישבסקי): הוא דיבר על כך שבכל מיני מפעלים, בתי אריזה למשל, שמעסיקים שירותי הסעה, האוטובוס מגיע באיחור והעובדים בינתיים ממשיכים לעבוד, זאת אומרת שמוסיפים להם שעות עבודה בפועל בלי שזה יבוא לידי ביטוי במשכורתם.
ולדימיר סברדלוב: אני מארגון שמגן על זכויות של מאבטחים.
ולדימיר סברדלוב: אנחנו הקמנו לפני שלוש שנים את הארגון, בגלל הוואקום של חוסר ההגנה.
ולדימיר סברדלוב: אני יושב במשך שנתיים בוועדות הכנסת.
ולדימיר סברדלוב: אני קודם כל רוצה להגן על משרד העבודה והרווחה, כי אני מצאתי מסמך, שלפני שנתיים איריס דיווחה שבמשך שנה הם טיפלו ב-15 מקרים ושני תיקים ונכנסו 2,500 שקלים בשנה.
תמר פינקוס: הנתונים שלך לא נכונים.
תמר פינקוס: יכול להיות שהנתונים שלה היו נכונים לגבי המחוז והצוות שלה.
ולדימיר סברדלוב: זה מה שהופיע בפרוטוקול.
ולדימיר סברדלוב: עכשיו המצב השתפר.
ולדימיר סברדלוב: אנחנו כל הזמן מדברים על חוק שכר מינימום, אבל אנחנו צריכים לדבר על חוק הגנת השכר, כי חוק שכר מינימום מדבר על 18 שקלים לשעה.
ולדימיר סברדלוב: חוק הגנת השכר מדבר על לא פחות מ-25.6 שקלים לשעה, כולל כל התוספות.
ולדימיר סברדלוב: אנחנו צריכים לדבר על חוק הגנת השכר, לא על חוק שכר מינימום.
חזי אופיר: זה לא בתחום הסמכות שלי.
זבולון אורלב: בסמכותו של מי החוק הזה?
חזי אופיר: זאת תביעה אזרחית, כשהוא פונה לבתי דין לעבודה.
דן אורן: עם עובדים זרים זה פלילי לגבי ניכויים.
יורי שטרן: העובדים הזרים פתאום הפכו לחלק יותר מוגן.
זבולון אורלב: נתקן את החוק.
אלי פז: זה חוק מלפני 40 שנה.
ולדימיר סברדלוב: הייתי חושב שלא כדאי להטיל את כל האשמה על המשרד, אם לא הייתי יודע איך באמת משרד העבודה והרווחה יודע לעבוד.
ולדימיר סברדלוב: אם אנחנו לוקחים למשל את חוק שעות עבודה ומנוחה, אנחנו רואים שאפילו בשבת יודעים לעבוד.
ולדימיר סברדלוב: יודעים להעסיק כוח אדם ברשויות מקומיות, ואפילו יש חברי כנסת שיכולים, עם כל הכבוד, ואני מוריד בפניהם את הכובע, להגיש אי אמון בממשלה על עבירה על חוק שעות עבודה ומנוחה.
זבולון אורלב: נכון, אני.
ולדימיר סברדלוב: למה אף אחד אף פעם לא הגיש אי אמון על עבירת חוק שכר מינימום?
זבולון אורלב: בגלל שאלה שעובדים בשבת פנו אליי, ואתה לא פנית אליי.
זבולון אורלב: אם תפנה אליי, נגיש אי אמון, המפד"ל תגיש אי אמון.
ולדימיר סברדלוב: יש לנו שוני במנטליות.
ולדימיר סברדלוב: אני גם יודע שלרוב המגזר שאני מייצג, הלשנה זאת לא בדיוק הגישה המתאימה.
ולדימיר סברדלוב: הם קודם כל התרגלו לפקחים שעובדים יום ולילה, ואם הם לא יכולים לעשות את העבודה שלהם, הם קודם כל מבקשים עזרה מהמשטרה וממס הכנסה, שיעסיקו צוותים שעובדים כמו שצריך ויכולים לאתר אותם.
ולדימיר סברדלוב: אין צורך לאתר, כי בכל מקום עבודה לא מאורגן אנחנו יודעים שיש עבירות.
יורי שטרן: למה בנושא העבודה בשבת אפשר לגייס פקחים?