GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבנר ורד: אז ניתן מענה בשלבים או בדברים נוספים כי במפורש צריך לתת מענה בתחומים נוספים.
אבנר ורד: ברשותך אני אחזור לנושא הביקורת.
יורי שטרן: 1,200 עסקים זה בערך שליש ממספר העסקים שפנו.
אבנר ורד: פנו בערך 5,000, 2,500 הגישו בקשות.
אבנר ורד: אנחנו מתייחסים רק לאלה שמגישים בקשות מסודרות ופיתחנו טכניקה מצויינת שדרך האינטרנט אפשר להוריד - - -
יורי שטרן: אני שואל האם לדעתכם זה אחוז נורמלי ורצוי בהשוואה לעולם?
יורי שטרן: כמה מתוך 1,200 עסקים שקיבלו הם עסקים של עולים?
אבנר ורד: אנחנו שייכים לעם ישראל.
אבנר ורד: כשיצאנו לדרך לא הסתכלנו מי זה ערבים, לא הסתכלנו מי זה עולים, והסתכלנו על כולם כאחד.
אבנר ורד: לפני שנה, כבודו הגיש שאילתה בכנסת, התייחסנו לנושא ובדקנו ויכול להיות שכתוצאה מכך תקום קרן מיוחדת למגזר הערבי כי צריך שם לתת העדפה מתקנת.
יורי שטרן: מה היו תוצאות הבדיקה?
אבנר ורד: תוצאות הבדיקות היו מעניינות.
אבנר ורד: יש לנו שני מדרגים של מיון.
אבנר ורד: 2,500 מילאו את התכניות ותבור בודקים אותם.
אבנר ורד: בבדיקה של תבור נפלטים החוצה 22%- 23%.
אבנר ורד: זאת אומרת ש-77% עוברים לשלב הבא.
אבנר ורד: במגזר הערבי עוברים את השלב הזה 75% אחוז.
אבנר ורד: זאת אומרת שאלה עסקים שראויים להמשך טיפול.
אבנר ורד: אחר כך זה עובר לבדיקה של הבנק ומשם לוועדת האשראי.
אבנר ורד: בועדת האשראי 77% עוברים ו-23% נפלטים.
אבנר ורד: במגזר הערבים, העוברים הם רק 64% אחוז ו-36% נפלטים כי יש כשל מערכתי או יש בעיה בנושא של המיומנות של בעלי העסקים הערבים בתחום של התנהלות מול הבנק והנהלת חשבונות ועוד מרכיבים.
אבנר ורד: התכנית שאנחנו מתכננים מבוססת על קרן פלוס סיוע.
יורי שטרן: לגבי עולים יש נתונים?
אבנר ורד: סגנית השר טענה שיש אפליה כלפי העולים, לא ידעתי את זה עד עכשיו.
אבנר ורד: ביום חמישי הבא אנחנו יושבים איתה, נשמע את הבעיות שהיא תציג ואנחנו מתייחסים לכל דבר בכובד ראש.
אבנר ורד: עד היום, אם עולה יכול להציג עסק שעובד נכון וכל המרכיבים בסדר, הוא עובר.
יורי שטרן: הנגישות של האוכלוסיות המיוחדות: עולים, ערבים, נשים, מבחינתי זה המבחן של המערכת.
יורי שטרן: כשהפסיקו העולים לקבל סיוע מקרן לעסקים קטנים ב-94' ו- 95' ידעתי שהקרן הזאת הולכת למות כי היא מתחילה להתאכזר לאנשי עסקים.
יורי שטרן: אני מכיר את הטענות של סגנית השרה מרינה סולודקין.
יורי שטרן: העולים מקבלים הרבה פחות אפשרויות בקרן שלך, וזה ביטוי לכך שהקרן שלך לא משרתת נכון את הקהילה העסקית.
יורי שטרן: אם אני מסתמך על הנתונים של אותה מערכת הקיימת במשרד הקליטה, אני רואה שעולים מחזירים הלוואות, ששרידות העסקים שלהם היא גבוה, אלא שכאשר אתה מתחיל במסלול שבסך הכל נותנים אשראי למי שגם בלי האשראי יכול לשרוד, אז בוודאי האוכלוסיות האלה נפלטות החוצה הכי מהר.
יורי שטרן: כי מי שבודק אותם לא כל כך מבין, הוא לא כל כך בטוח, יש לו כל מיני תחושות.
יורי שטרן: למה לתת?
יורי שטרן: המטרה של הקרן לעסקים קטנים שונה מאוד ממטרת האשראי הבנקאי, במערכת שלנו לפחות, כי בנקים בעולם יודעים לטפל בעסקים קטנים, אצלנו לא.
יורי שטרן: מה קרה בקרן ההיא?
יורי שטרן: אני מזכיר לך שוב, ברגע שהממשלה הפכה את הערבות שלה, שהיתה ערבות ב-100% לערבות של 80% מהאשראי, הבנקים תוך שנה הפעילו את כל אותה מערכת השיקולים הרגילה שלה שבעצם סותמת דרך לעסק קטן והתחילו יותר ויותר לתת אשראי למי שבוודאות מחזיר כסף.
יורי שטרן: זאת לא המטרה של הקרן לעסקים קטנים.
יורי שטרן: היא פותחת את השוק גם למי שאין וודאות שיחזיר את הכסף.
יורי שטרן: אם ההסתכלות תהיה הסתכלות בנקאית רגילה, גם הקרן שלך תפסיק לשרת את המטרה.
יורי שטרן: אז אולי איזה ציבור בשוליים, שנכון להיום מתקשה לקבל אשראי בנקאי, יקבל את זה באמצעותך, אבל המסה הגדולה של היוזמות העסקיות לא תוכל להנות מהכסף.
אבנר ורד: אני חושב שצריך להיזהר מלקבוע עובדות.
אבנר ורד: אני בטוח לגמרי, לקראת השיחה ביום חמישי הבא, מה שיעלה על השולחן ייבדק לגופו ואיפה שנוכל לשפר, נתייחס.
אבנר ורד: כשאני אומר לך להיזהר מקביעות, יש לנו לצערי, למרות כל הבדיקות, גם מקרה עוקץ אחד בקרן.
אבנר ורד: במקרה העוקץ הוא מעולים אז אנחנו צריכים להיות זהירים בגישה.
אבנר ורד: לא לשים שום תווית, לבדוק את הדברים לגופו של עניין.
אבנר ורד: יש ישיבה ביום חמישי, נשמע את הטענות.
יורי שטרן: האם תוכל לקראת הישיבה לאסוף סטטיסטיקה?
ארז אליהו: אני מחברת תבור, הגוף שמפעיל את הקרן.
ארז אליהו: במערכת עצמה אין סימון עולה, כמו שלא היה סימון ליהודי או לא יהודי או ערבי.
ארז אליהו: נעשה את הבדיקה פה, אבל קשה לי לקבוע כי יכול להיות שיש בעייה של נגישות אצל העולים ברמת ההגשה.
ארז אליהו: כי ברמת הסינון אני יכול להגיד שמתוך 2,500 תיקים שבדקנו, אני אישית עברתי כמעט על כולם, בתור אחת מהאינסטנציות שבודקות את זה.
ארז אליהו: זכורים לי הרבה מאוד עולים שקיבלו.
ארז אליהו: לא זכורים לי מקרים של עולים שהיתה איתם בעיה ברמה של נגישות - - -
יורי שטרן: לא אישרו להם.
ארז אליהו: לא אישרו כמו שאנחנו לא מאשרים ל-47% אחרים מהאוכלוסיה.
ארז אליהו: כמו שבבדיקה מול האוכלוסיה הערבית עלה הנושא הזה, אני מתאר לעצמי שאנחנו נוכיח את זה גם במספרים.
ארז אליהו: ברמת האישור, אני יכול להגיד לך חד משמעית, שאין סיכוי שזה יחרוג מהסטטיסטיקה.
ארז אליהו: הסטטיסטיקה היא סטטיסטיקה של מספרים מאוד מאוד גדולים.
אבנר ורד: אני רוצה לציין שאנחנו נבדוק את הנושא הזה לעומק ולהסיק מסקנות.
יורי שטרן: שהבדיקה תתחיל מהפניות, מהשלב הראשון.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: תן לנו את התמונה השלמה לגבי המגזר הערבי.
אבנר ורד: שלושה משרדים ממשלתיים מטפלים בעניין: משרד ראש הממשלה, המועצה לבטחון לאומי, משרד המסחר והתעשיה והאוצר.
אבנר ורד: שלושת המשרדים רואים חשיבות בנושא.
אבנר ורד: אנחנו נערכים מבחינת הפורמולה איך הנושא יהיה בנוי, מתן הלוואות פלוס מתן ליווי מקצועי על מנת לסייע להתגבר על הבעייתיות שאיבחנו בנושא.
אבנר ורד: לצערי, עד היום, לא אושר תקציב.
אבנר ורד: אני מקווה שבהקדם גם משרד התמ"ת עושה מאמצים ומנסה לאתר את הסכום, גם האוצר והמערכת של החשב מנסה לאתר את הסכום.
אבנר ורד: להערכתי אנחנו בשלבים של הכנה.
יורי שטרן: אז זאת תהיה קרן בתוך הקרן?
אבנר ורד: זה יהיה מסלול של קרן שמיועדת למגזר הערבי.
אבנר ורד: הנושא צריך להיבדק, גם על ההיבטים המשפטיים.
אבנר ורד: יש באוצר יועצים משפטיים שאי אפשר להקים קרן למגזר, ואז יתכן שאפשר לפתור הבעיה על ידי כך שהקרן הזאת תתופעל על ידי מט"ים מסויימים.
אבנר ורד: למט"י יש מרחב.
אבנר ורד: אני אומר, הנושא מורכב והוא בטיפול.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם בעניין הזה תשלימו ותיתנו לנו תשובה אחרי בדיקה לעומק?
אבנר ורד: אנחנו עוסקים בנושא, יושב פה מר שנטל שהוא מוביל את המהלך מטעם התמ"ת.
עודי שנטל: בנושא של הקרן המיוחדת או הקצאה מיוחדת למגזר הערבי, ישנה הסכמה עקרונית בין התמ"ת למשרד האוצר.
עודי שנטל: אנחנו בודקים איך לעשות את זה.
עודי שנטל: האם זה יהיה באותם בנקים או בבנקים אחרים?
עודי שנטל: גילינו שישנו חסם בנושא הזה והאוכלוסיה הערבית לא משתמשת ולא מצליחה לנצל את כספי הקרן, לכן החלטנו לעשות מקצה מיוחד עבורם.
יורי שטרן: אתם מוכנים, באותה מידה, לבדוק את הבעיות של אוכלוסיית יוצאי ברית המועצות.
עודי שנטל: בוודאי, אבל מההיבט של החסמים.
עודי שנטל: אם ישנם חסמים שמונעים מאוכלוסיה מסויימת לגשת לקרן, להגיש בקשות ולעבור - - -
יורי שטרן: יש חסם אחד שנקרא דעות קדומות בשתי האוכלוסיות האלה.
יורי שטרן: איתו מאוד קשה להתמודד.
עודי שנטל: היתה בעיה גם למגזר הקיבוצי עם נושא הערבויות כי הקיבוץ לא יכול היה לתת ערבות אישית.
עודי שנטל: בשבוע שעבר ישבנו בישיבה אצל סגן החשב הכללי והגענו לפתרון עם התעשיה הקיבוצית.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבקש שתעדכנו אותנו.
צבי ורטיקובסקי: אני רוצה להפנות את תשומת הלב, אני לא משוכנע שאנחנו מקבלים תשובות מספקות לחוסר הכיסוי של אוכלוסיית העסקים הקטנים שנזקקים לסיוע.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו קוראים לא פעם בעיתונות שעשרות אלפי עסקים נסגרים מידי שנה ואנחנו פה שומעים על מקרים של מתן מענה, במקרה הטוב, לאלפים בודדים.
צבי ורטיקובסקי: אחת הבעיות הקשות, ופה זה גם בהקשר של הקרן, יש משמעות קריטית לעיתוי מתן הלוואה לעסק.
צבי ורטיקובסקי: אם אתה לא נותן לו את הלוואה בתנאים ובעיתוי שמתאים, אז זה כבר עסק שלא שורד.
צבי ורטיקובסקי: אתה פשוט מגיע, במקרה הטוב, למתן הסיוע במועד מאוחר, כשכבר אין את מי להציל.
צבי ורטיקובסקי: לכן הזריזות, קצב הטיפול והמענה בעיתוי הנכון יש לזה משמעות קריטית.
אבנר ורד: אתה צודק.
אבנר ורד: אתה גם מחזיר אותי לקטע שבו הפסיקו אותי לפני כחצי שעה כשאמרתי והבהרתי לגבי העדר רציפות העבודה או משך זמן הטיפול, היה בחלקו בגלל - - -
יורי שטרן: בסדר, תודה.
אבנר ורד: אני מבקש לסיים.
אבנר ורד: ישנה התפתחות נוספת מעבר לקטע של הקרן מהעובדה שהרשות לעסקים קטנים החליטה להיכנס לעובי הקורה עם האגף לקרנות מימון.
אבנר ורד: זאת אומרת שיש באופן מתמיד ניסיון לחפש או לתת מענה למסלולי מימון נוספים.
אבנר ורד: להערכתי, בתקופה קרובה, לפחות מסלול אחד ייצא לדרך.
אבנר ורד: לדבר זה קל, לעשות זה קצת יותר קשה.
אבנר ורד: בתוך הנתונים הקיימים, להערכתי, לקטע של הלוואות קטנות ומתן במשך זמן קצר, להערכתי הרשות תהיה מסוגלת לתת מענה ללא הזדקקות לאוצר המדינה.
אבנר ורד: במקרה הזה, יתכן עם גורמים אחרים.
אבנר ורד: אבל במפורש תוך בקרה עם ערבויות, בזמן קצר, נפח מימון קצר.
אבנר ורד: ישנה בעיה, שמבקר המדינה לא התייחס אליה, ולדעתי הוועדה לביקורת המדינה חייבת להתייחס אליה וזאת צורת תקצוב המערכות שלה.
אבנר ורד: אני אבהיר: בנושא החונכות, תדע לך, כבוד היושב ראש, הפרוייקט החשוב הזה מוקפא יותר מ-4 חודשים.
אבנר ורד: אחת הסיבות זאת צורת התקצוב שלו, שזה חלק בהרשאה וחלק במזומן, ואין בצורה ברורה את כל הנפח של ה-18 או 20 מיליון בצורה מסודרת, שאפשר לבנות עבודה שיטתית מסודרת.
אבנר ורד: כמו שבית ספר ימשיך ב-1 בינואר ללמד גם אם לא יאושרו תקציב מדינה ב-31.12, כך צריך להיות פרוייקט החונכות.
אבנר ורד: שיטת התקצוב חייבת רביזיה.
יורי שטרן: אני מציע שהטענה הזאת תיכלל בתשובה שלכם לדוח מבקר המדינה עם העתק אלינו.
יורי שטרן: תצביעו על זה ואנחנו בכנסת ננסה לקדם את העניין.
אבנר ורד: יש חוסר קורלציה תהומי בין חיבוק אהבה שאנחנו מקבלים מכל הפוליטיקאים ובעלי התפקידים לגבי הערכיות של העסקים הקטנים לבין המשאבים שעומדים לרשותנו.
אבנר ורד: גם אם אני רוצה למלא חלק מהדרישות שהועלו פה, אין לנו את המשאבים.
אבנר ורד: הדוגמה הפשוטה: מיום הקמת הקרן לא נתנו לנו אפילו אגורה אחת לפרסום.
יורי שטרן: תודה שאתה מעלה את זה.
יורי שטרן: התשובה של המוסדות למבקר המדינה היא תשובה די פורמלית.
יורי שטרן: אני חושב שהתשובה לדוח מבקר המדינה יכולה לכלול גם פרמטרים כאלה שאתם מצביעים על בעיות שאחרים עושים לכם.
אבנר ורד: אני מבקש שלפרוטוקול של הישיבה יצורף הפרוטוקול של ועדת ההיגוי של הקרן שב-31.5 התייחסה להערות ונתנה מענה לתוך הדברים.
יורי שטרן: זכות דיבור להתאחדות היזמים.
אירנה ולדברג: הארגון שלנו הוקם ב-1992 והוא הארגון הוותיק המקצועי שקיים בארץ המטפל בנושא יזמות העולים.
אירנה ולדברג: מידי שנה משרת הארגון 3,000 עולים בנושא מידע עסקי, הדרכות, יעוץ עסקי, הפניה להלוואות.
אירנה ולדברג: מידי חודש פונים לאתר שלנו כ-2,000 איש, וזאת לפי נתונים של הרשות לעסקים קטנים.
אירנה ולדברג: את האתר אנחנו מחזיקים יחד עם מט"י והרשות לעסקים קטנים.
אירנה ולדברג: הפניות לאתר של הארגון הוא הכי גדול בין המט"י.
אירנה ולדברג: הארגון פועל בארץ וגם עוסק בפעילות בינלאומית בשיתוף עם הסוכנות היהודית ועם לשכת הקשר נתיב.
אירנה ולדברג: מארגן סמינרים וסדנאות במדינות חבר העמים.
אירנה ולדברג: לדעתי הפוטנציאל של הארגון לא מנוצל על ידי מערכת הסיוע.
אירנה ולדברג: אני רוצה להעביר זכות דיבור ליושבת ראש הארגון שצצו לאחרונה בארגון.
יוליה ברקוביץ: אני שומעת פה את אבנר ורד, שהעולים מקבלים בדיוק את אותו סיוע, והוא גם נתן דוגמא, מאוד מצערת בעיני, שהיה לו מקרה עוקץ מקרב העולים.
יוליה ברקוביץ: נשאלת השאלה כמה מקרי עוקץ היו לא מקרב העולים?
יוליה ברקוביץ: משום מה זה לא נאמר, וזה בדיוק אותו הסיפור של דעות קדומות.
יוליה ברקוביץ: אפרופו הפוטנציאל הלא מנוצל של התאחדות היזמים, אני חושבת שזה הגוף היחיד שמסוגל היום לטפל בבעיות היזמות של עולים בתנאי שיינתן לנו סיוע מגופים המסייעים, שנכון לעכשיו, יכול להיות שיחסית למה שהגופים נותנים לאחרים, מרגישים שהעולים מקבלים מספיק, אבל הפוטנציאל הרבה יותר גדול.
יוליה ברקוביץ: דיברתם על 1,200 עסקים בשנתיים ואלינו פונים 3,000 בשנה.
יוליה ברקוביץ: במידה והיתה לנו אפשרות לקבל את הסיוע הדרוש, אני מניחה שלפחות חצי נוסף היה מתחבר לאותם 1,200 עסקים שקיבלו טיפול.
יוליה ברקוביץ: הוא יבדוק והוא יבדוק וכולם יבדקו, אבל אני מציעה שיהיה לוח זמנים קבוע כדי שנדע באיזה שלב נוכל לפנות לעולים.
יוליה ברקוביץ: העליה החלה ב-1990 והיום אנחנו ב-2005 ונשאלת השאלה האם הם עולים או לא.
יוליה ברקוביץ: כן, הם עדיין עולים.
יוליה ברקוביץ: זה לא קשור איך משרד הקליטה מגדיר אותם, חשוב מה הם מרגישים.
יוליה ברקוביץ: דרך אגב, אני הייתי פותחת בנק ספציפי לאותן דעות קדומות.
אירנה ולדברג: האוכלוסיה הזאת נופלת בין הכיסאות.
אירנה ולדברג: אנשים שעלו לפני 1995, הם מעל 10 שנים בארץ.
אירנה ולדברג: דיברו על זה שמאוד קשה להם לקבל כספים מקרן בערבות המדינה.
אירנה ולדברג: לפי הנתונים שלי הם לא מקבלים הלוואות מהקרן הזאת וגם הם לא זכאים לפנות לקרן לעולה העצמאי, כולל לשלב ב'.
אירנה ולדברג: אני, כמובן, מברכת את משרד הקליטה על הקמת קרן שלב ב'.
אירנה ולדברג: לדעתי זה צעד ענק וזה מאוד יעזור לעסקים של העולים.
מירלה גל: אנחנו יודעים שאחוז העולים שמקבלים בסופו של דבר כספים מהקרן הוא מאוד נמוך.
מירלה גל: אירוס תוכל אחר כך להתייחס לכך.
מירלה גל: אני לא חושבת שעולים נופלים בין הכסאות, אלא אם כן את מדברת על העולים שהם מעבר ל-10 שנים.
מירלה גל: העולים של ה-10 שנים מטופלים ואז יש לנו שיתופי פעולה.
מירלה גל: דווקא לאחרונה עשינו משהו יפה, שלושת הגופים: הרשות, התאחדות היזמים עולים, אנחנו והג'וינט של קוסמים וקוסמות.
מירלה גל: גם נשים, גם חד הוריות, היה לנו גם גבר אחד.
מירלה גל: סך הכל תכנית מאוד מוצלחת ששילבה את נושא היזמות.
מירלה גל: זה שילוב יוצא מהכלל של מקצוע וגם מתן כלים יזמיים להמשך.
יורי שטרן: למי שלא יודע, לקחו נשים חד הוריות שלא היה להן מקצוע והפכו אותן למארגנות אירועים, ימי הולדת וקוסמים.
יורי שטרן: ערב הסיום היה מלא קסמים.
מירלה גל: מה שיפה זה השילוב של המקצוע עם הכלים היזמיים.
מירלה גל: אם מחר היא תחליט לפתוח עסק אחר, הכלים כבר מצויים בידה.
מירלה גל: הסיוע ל-10 שנים מעוגן בחקיקה.
מירלה גל: יש דברים מסויימים שבהם אנחנו יכולים להתייחס לעולה מעבר ל-10 שנים, אבל בתחום התעסוקה אנחנו מוגבלים ל-10 שנים.
מירלה גל: מעבר להגבלה הזאת, אני חושבת שהשאלה כמה זמן עולה הוא עולה, היא שאלה במידה מסויימת פילוסופית.
מירלה גל: יש עולים שאחרי שנתיים לא מרגישים שהעולים הם עולים.
מירלה גל: בכל התחומים הם פונים למערכות שהן לאו דווקא מערכות שעוסקות בקליטת עולים.
מירלה גל: יש עולים שגם אחרי 10 שנים עדיין מרגישים עצמם כעולים ומסתייעים באותן מערכות שמיועדות לעולים.
מירלה גל: בתחום הספציפי הזה, כאמור, אנחנו פועלים על פי חוק, ולא יכולים לפרוץ אחרי 10 שנים, למעט אוכלוסיות ייחודיות.
יורי שטרן: זה רק מדגיש את הצורך במערכות אחרות להמשיך ולתת טיפול מיוחד לאוכלוסיה הזאת כאשר היא יוצאת מההגדרות של משרד הקליטה.
מירלה גל: בזה אני מסכימה איתך.
מירלה גל: לצערי הרב, הנתונים בידנו מצביעים על כך שהעולים החדשים לא זוכים לקבל את ההלוואות.
אירוס הומינר: לפני כשנה וחצי פנתה מנכ"לית משרד הקליטה למשרד התמ"ת וליושב ראש הקרן בבקשה להצטרף לאותה ועדה של הקרן על מנת לתת מענה להעדפה מתקנת לעולים.
אירוס הומינר: לצערנו כמעט מייד קיבלנו סירוב מוחלט כאשר ההנחה המרכזית שהובילה את ההחלטה היתה שמדובר באלמנטים עסקיים כלכליים ואין כאן שיקול של העדפות מתקנות.
יורי שטרן: יש לכם נתון שמצביע על הקשיים של העולים?
אירוס הומינר: בוודאי.
אירוס הומינר: אנחנו כל הזמן מקבלים.
אירוס הומינר: הקרן שלנו מופעלת בצורה טובה מאוד.
אירוס הומינר: אחת הסיבות המרכזיות שהקמנו את הלוואות שלב ב' היה מהסיבה שכמעט כל מי שפנה לקרן של עסקים קטנים, סורבו.
אירוס הומינר: כולם ניגשו ובשלב מאוד מוקדם הם סורבו.
יורי שטרן: גם הקרן לעולה יזם של משרד הקליטה, בעיקר שלב ב', בודקת את הפרמטרים הכלכליים.
יורי שטרן: לכן אם מישהו שנפסל על ידכם ובא אליהם, הוא גם נבדק.
אבנר ורד: אנחנו שומעים על שתי אוכלוסיות: האוכלוסיה של עולים חדשים ואוכלוסיה ערבית.
יהודה כהן: לא נכון, אתם לא נותנים ביטוי לאחרים, אז לא שומעים עליהם.
יהודה כהן: אותי עוד לא שמעתם, יש גם עסקים אחרים.
ארז אליהו: הייתי מציע לקחת באופן רנדומלי כמה תיקים.
ארז אליהו: אני שומע תחושות שמגיעים ולא מקבלים.
ארז אליהו: אני מציע לעשות על זה עבודה ולבדוק ולנתח ולראות האם הסיבות אובייקטיביות.
יורי שטרן: אני מציע בשלב ראשון לכלול את נציג משרד הקליטה בהנהלה שלכם.
יורי שטרן: בשלב הבא הייתי מבקש גם את נציג ההתאחדות.
אבנר ורד: נבדוק באהדה את האפשרות לשלב נציג משרד הקליטה בוועדת ההיגוי של הקרן.
יורי שטרן: אני מציע גם נציג של היזמים העולים, כלכלן.
אבנר ורד: נלך בזהירות.
אבנר ורד: זה כבר מצריך חשיבה נוספת.
אבנר ורד: היא הציגה את משרד הקליטה, לגיטימי שנציג משרד הקליטה יהיה בוועדת ההיגוי של הקרן.
אבנר ורד: נבדוק את הנושא הזה בוועדה.
יורי שטרן: למה אתה לא יכול לתת חיובית עכשיו?
יורי שטרן: אני גם ממליץ באמצעות ההתאחדות על איש מתאים מבחינת הפרופיל המקצועי שלו, מקרב העולים.
מוטי שפירא: אחרי שעתיים וחצי שאנחנו שומעים פה את הויכוחים בין משרדי הממשלה, אני רוצה לדבר בשם קבוצה קטנה שהם העסקים הקטנים.
מוטי שפירא: אני רוצה להסיט את העניין מהעולים ולתת לכם את נקודת המבט שלי, ואולי בכך אצליח לייצג את האחרים.
מוטי שפירא: הדוח באמת טוב מאוד ולמדתי ממנו דבר מרכזי והוא חזון בהט מלפני 15 שנה, שבשורה התחתונה לא מומש.
מוטי שפירא: כי בעצם היתה צריכה להיות רשות אחת מרכזית שעוסקת בכל הנושאים שבהט שם בזמנו, מול משרדי הממשלה, מול אגפי המיסים, מול השלטון המקומי, מול הציבור וכדומה.
מוטי שפירא: לצורך הגילוי הנאות, אני חבר בהנהלת הרשות לעסקים קטנים, גם בקדנציה הנוכחית וגם בקודמת.
מוטי שפירא: בהחלט גם אני שם לב לזה שהרשות עסוקה רוב הזמן בניהול העניינים הפנימיים שלה, המאבקים עם הכסף, בצרות האלה.
מוטי שפירא: לא תמיד יש לה זמן להתעסק בדברים הכלליים.
מוטי שפירא: יש בעיה אינהרנטית בעובדה שגוף ממשלתי צריך להילחם מול הממשלה בדברים מסויימים שקשורים למיסוי, למשרד הפנים, אלו בעיות אינהרנטיות של הפעלה של הממשלה.
מוטי שפירא: יחד עם זאת, בזכות שמואל, עמירם והצוות שלהם, בהחלט יש שינוי.
מוטי שפירא: יש שינוי כללי בשנה שנתיים האחרונות.
מוטי שפירא: יושב ראש הוועדה מכיר את הנושא.
מוטי שפירא: יש שידרוג ברמה של הרטוריקה הפוליטית, יש שידרוג בנפח הידיעות בתקשורת, גם שלנו וגם של המשרדים השונים.
מוטי שפירא: יש יותר התעסקות עם זה גם בוועדת הכספים וגם בוועדת הכלכלה וגם פה.
מוטי שפירא: אבל, אני רוצה להגיד לכם בשם העסקים הקטנים, המצב בעייתי ביותר.
מוטי שפירא: זה לא מספיק שנדבר כאן על האם החונכות הספציפית הזאת והקרן הזאת פתרה את הבעיה.
מוטי שפירא: אני מסכים גם עם הניתוח שלך שאומר שהקרן מאוד חשובה ואנחנו בעד.
מוטי שפירא: אבל בסופו של עניין, חברים, זה 1,300 איש.
מוטי שפירא: תקראו את הדוח עם הנתונים, מדובר על 399,000 בעלי עסקים במדינת ישראל.
מוטי שפירא: זה רק 1,200 איש.
מוטי שפירא: לא צריך יותר מידי להתמקד בנושא הזה.
מוטי שפירא: זאת לא התרופה לכל בעלי העסקים הקטנים במדינת ישראל.
מוטי שפירא: העסקים הקטנים והעצמאיים במדינת ישראל נתקלים בבעיות קשות ביותר בכל התחומים: בשלטון המקומי, במיסוי, בהגנה הסוציאלית, במערכות המימון והאשראי.
מוטי שפירא: אין כמעט תחום שאין להם בו בעיות קשות.
מוטי שפירא: אנחנו, כארגונים, כל אחד דוחף בכיוון שלו.
מוטי שפירא: אני שמח שהיום יש שיתוף פעולה, ואני חושב שהוא משודרג מאוד, של משרד התמ"ת ושל הרשות לעסקים קטנים בפריצה גם לדברים שקודם לא פרצו אליהם.
מוטי שפירא: אבל לדעתי, בשורה התחתונה, אז בשנה הבאה במקום 1,200 יהיו 1,800, זה לא יעשה את העניין.
מוטי שפירא: פה צריכה להיות קפיצת מדרגה אמיתית בהתייחסות לקידום העסקים הקטנים, אבל לא רק מתוך המגירה של משרד התמ"ת.
מוטי שפירא: הבעיה המרכזית מתחילה באוצר, ואני לא מאלה שבעד או נגד האוצר.
מוטי שפירא: בזה שמישהו יראה למעלה את התמונה למעלה, דווקא מהאוצר.
מוטי שפירא: מול התמ"ת זה חלק אחד, מול רשויות המס ומול ההגנות הפנסיוניות ונושא ההון של העצמאים בעסקים קטנים וכך הלאה.
מוטי שפירא: אני חושב שגם שם יש כיוון שמתחיל ואני מקווה שנקדם אותו.
מוטי שפירא: רק לפני מספר חודשים, היינו כל ראשי הארגונים אצל שר האוצר והעלינו את הבעיות האלו, ואני מקווה שמשהו יזוז גם בכיוון הזה.
מוטי שפירא: אותו דבר התהליך הזה מתחיל להתפתח במשרד התמ"ת.
מוטי שפירא: משרד התמ"ת, אחרי הפגישות עם השר, מתחיל לראות את הדברים בצורה יותר רחבה.
מוטי שפירא: בשורה התחתונה, הנושאים הספציפיים שבדקתם, ועליהם משרד התמ"ת נתן תשובות, חשובים בפני עצמם.
מוטי שפירא: אני חושב שזה נכון שהחונכות תיכנס בתוך הרשות לעסקים קטנים, ההפעלה הנפרדת לא היתה טובה.
מוטי שפירא: אבל, בסופו של דבר, ואני אומר את זה למבקר המדינה, השידרוג המרכזי צריך לבוא מקפיצת המדרגה באחריות הכוללת של משרד האוצר, כגוף המטה המרכזי לכלכלת ישראל, ולמשרד התמ"ת, בתפיסה הכוללת ההוליסטית של הבעיות שעוטפות את העסקים הקטנים, והן רבות.
מוטי שפירא: אנחנו ואיתן אביבי, וברוך והתעשיינים שהיו כאן נמשיך במלאכתנו.
מוטי שפירא: אנחנו נרוץ בהתגנבות יחיד ובהתגנבות רבים לכל הוועדות ונלחץ על חברי הכנסת, החל מהמיסוי על הרכב הקטן, דרך דמי אבטלה לעצמאים, דרך הסדרי פנסיה ודרך אלף דברים.
מוטי שפירא: אבל אני מאוד מציע להמשיך את הביקורת הטובה שעשיתם ואת הדיאלוג שנוצר פה, בכדי לעשות קפיצת מדרגה נוספת בהתייחסות לא של משרד התמ"ת, אלא של הממשלה בכלל, בכל נושא קידום סקטור העסקים הקטנים, בהנחה שהם 96% מהסקטור העיסקי במדינת ישראל.
יורי שטרן: כמה עולים קיבלו בשנה האחרונה הלוואות מהקרן של משרד הקליטה?
אירוס הומינר: קרוב ל-500 כשהממוצע הוא 30,000 שקלים.
יהודה כהן: אני מברך את יושב הראש שזימן אותנו לכאן.
יהודה כהן: התאחדות בעלי האולמות באה לשים את הדגש של הלוואות לעסקים שקרסו בעקבות האינתיפדה, ירידה בתיירות במדינת ישראל שהביאו לכך שבתי המלון התחילו לכרסם בנו.
יהודה כהן: כדי לשרוד הם החלו לגנוב לנו את הלקוחות ולהשאיר אותנו ריקים מאירועים.
יהודה כהן: עקב פיגועים כמו ברחוב הנשיא בחדרה, שם נהרג שומר באולם אירועים.
יהודה כהן: ברחוב הנשיא קרו מספר אירועים, ושוב נפגעו עסקים.
יהודה כהן: הקריסה של אולם ורסאי ונדידה של אנשים מאולמות לגני אירועים, נשארו הרבה בעלי עסקים שהם לא עולים חדשים, שהם לא ערבים - הם בעלי הון שיצרו תעשיות.
יורי שטרן: זה שאין עולים בענף שלכם זה לא טוב.
יהודה כהן: אני אדבר גם על הנושא של העולים החדשים כי בגלל בעיות כשרות וכדומה, הם פתחו אולמות חדשים שלא נכללים באותה מערכת כרגע, עד שנמצא את ההידברות איתם.
יהודה כהן: אבל לאחרונה הרבה בעלי עסקים נמצאים בקשיים כלכליים ואין פתרון.
יהודה כהן: הרשות לא נתנה פתרון, לא נתנה אוזן קשבת, לא פתחה צוהר לאנשים הללו.
יורי שטרן: אני רוצה לחזור למה שאמרתי בהתחלה, לתשומת לבו של מבקר המדינה.
יורי שטרן: כשקורס מפעל וסוגר את שעריו ויש לו 200 עובדים, זאת בעיה שכל המדינה עוסקת בה והממשלה בצורה זאת או אחרת מוצאת דרך לסייע: פורסת חובות, נותנת סיוע, הכשרה מקצועית וכדומה.
יורי שטרן: כאשר מדובר בעסקים קטנים או בינוניים אין בכלל התייחסות.
יורי שטרן: אותה גישה של משרד האוצר שכביכול הממשלה לא צריכה להתערב, משום מה היא לא עובדת כשמדובר בעסק גדול, בעצם זה בגלל הפוליטיקה.
יורי שטרן: אבל היא נצמדת לגישתה כאשר מדובר בעסקים קטנים.
יורי שטרן: לכן כשהם נכנסו לצרה, התקופה הזאת היא תקופה קשה מאוד ולא הסתיימה.
יהודה כהן: מצאנו את עצמנו במצב שמצד אחד הבנקים מסמנים אותנו כגורם סיכון גבוה, ומצד שני אנחנו לא מוצאים דרך לרשות לעסקים קטנים, כי בהגדרה אנחנו לא עסקים קטנים.
יהודה כהן: אנחנו לא יזמים חדשים.
יהודה כהן: אנחנו נמצאים עם פילים לבנים.
יהודה כהן: זאת מצוקה מאוד קשה למערכת הזאת.
יהודה כהן: המערכת הזאת מעסיקה עשרות אלפי אנשים בתחומים שונים.
יהודה כהן: ויש גם תעשייה לוויינית אם זה תקליטנים, חנויות, מוניות, עם כל מיני שירותים שנפגעים עקב הקריסה במערכת.
יהודה כהן: אנחנו לא יודעים האם הדיון הזה יש בו כדי להושיע, אבל אנחנו באים לצעוק פה את צעקתנו.
יהודה כהן: לא יכול להיות שמערכות גדולות כאלה של אנשים, שמזרימות למדינה כספים במיסים ישירים ועקיפים ומכניסות הון למדינה, ולא מקבלות שום סיוע מהמדינה כדי לעבור את התקופה הקשה הזאת עד שתחזור התיירות, יצאו שוב מבתי המלון, יחזרו אנשים לחגוג ונגדיל את אפשרות ההעסקה בלא ליצור תימרונים כדי להחזיק את העובדים: יומית, שעות.
יהודה כהן: את המלצרים להחזיק בשכר מינימום.
יהודה כהן: אין ברירה, אנחנו צריכים לשרוד.
יהודה כהן: אנחנו נמצאים במצוקה קשה כאשר אנחנו צריכים לשלם ארנונות על אלפי מטרים ואין במה לשלם.
יהודה כהן: אנחנו נשארים עם שטחים ואחזקות, יש עונות של ספירת עומר בהם לא עובדים, בין המיצרים, בחגים לא לעבוד.
יהודה כהן: לשאר העסקים יש את כל ימי השבוע לעבוד.
יהודה כהן: אני שמח שעדי שנמצא לידי כדי לשמוע.
יהודה כהן: אכן התחיל לאחרונה דיאלוג.
יהודה כהן: פרסנו כמה דברים.
יהודה כהן: רישוי העסקים זאת מסכת עינויים קשה.
יהודה כהן: הבאתי בפניכם רק כמה דברים שפגעו בנו.
יהודה כהן: נושא העולים החדשים מתפתחים עכשיו אולמות.
יהודה כהן: יש בעיה של נישואים מעורבים והמאכלים שלהם.
יהודה כהן: במגזר הערבי אני יודע שיש הרבה אולמות וגם שם, בצפון במיוחד, יש קשיים מאוד גדולים בנושא הזה, ואולי נוכל לשתף פעולה בנושא הזה.
יורי שטרן: הבעיה המרכזית שבמדינת ישראל אין שום מנגנון לסיוע למגזר העסקי במקרים כאלה.
יורי שטרן: זה לא יכול להיות שיהיו אך ורק מאבקים כמו של התאחדות בעלי בתי המלון שבסופו של דבר כן השיגה סיוע והודות לסיוע שניתן, כנגד התנגדות מוחלטת בהתחלה של משרד האוצר.
יורי שטרן: בתי המלון שרדו ועכשיו הם מכניסים המון כסף לקופת המדינה.
יורי שטרן: בעת חידוש התיירות המערכת היתה קיימת, אחרת היא היתה נסגרת והיינו מפספסים גם את ההזדמנויות העסקיות של השנה וחצי האחרונות כשיש תיירות.
יורי שטרן: הפתרון צריך להיות כולל והוא קודם כל צריך להתייחס לעסקים קטנים כי לגדולים יש כל מיני פתרונות משלהם.
ביתיה פודרבייטל: מפנים כאן אצבע מאשימה כלפי משרד האוצר.
ביתיה פודרבייטל: כגוף שרואה עצמו שמסתכל על המצב וקובע מדיניות כלכלית בישראל, אנחנו מאמינים בחשיבות הנושא למשק הישראלי.
ביתיה פודרבייטל: בסופו של דבר, צריך להיות ברור שיש משרד שאחראי על תחום תעשיה ומסחר, שיש לו תקציב, והוא נדרש לעשות בו סדרי עדיפויות.
ביתיה פודרבייטל: העליתם את הנקודה שהתקציב פעם יורד בחצי ופעם מוכפל ובאמת קשה לגוף לתכנן ולעבוד ככה.
ביתיה פודרבייטל: אבל אני רוצה להגיד שזאת החלטה של משרד התעשיה והמסחר.
יורי שטרן: ממתי את בתחום הזה?
ביתיה פודרבייטל: שנתיים.
יורי שטרן: משרד האוצר בא למשרדי ממשלה עם תכנית הקיצוצים שלו.
יורי שטרן: הוא אמר איפה לקצץ.
יורי שטרן: הקיצוץ ברשות לעסקים קטנים היה מוכתב כל כולו על ידי משרד האוצר.
יורי שטרן: אולי גישתך שונה, אבל עד לפני זמן לא רב, משרד האוצר מאוד לא אהב לא את מכון היצוא, לא את הרשות לעסקים קטנים, כל מיני יצורים, מבחינתם, שהם לא אגף לממשלה.
יורי שטרן: הם לא אהבו אותם וניסו בכל הזדמנות להמית אותו.
יורי שטרן: כשבאו הקיצוצים הם באו והכתיבו.
יורי שטרן: לכן אני אומר לך: אתם הכתבתם את הקיצוצים, אתם לא העברתם את הכסף שכבר היה בתקציב.
יורי שטרן: החזקתם אותו כמה חודשים, וזה גרם לזעזוע, וזה אתם.
ביתיה פודרבייטל: באופן כללי היו הפחתות רוחביות של קרוב ל-40% שהמשרדים סבלו מהם.
ביתיה פודרבייטל: זה נכון שבגלל שהתקציב של הרשות מוחזק בעתודה, שזה מצב בעייתי שדורש תמיד לשחרר בהתאם לתכנית עבודה, עם משרד האוצר.
ביתיה פודרבייטל: השנה, אגב, זה עוכב על ידי משרד התמ"ת.
ביתיה פודרבייטל: בנושא החונכות העיסקית, כמו שעודי אמר, בשנה הבאה נבטל את ההרשאה להתחייב, לא יהיו יותר עיכובים בתקציב.
עודי שנטל: נכון, סיכמנו את זה.