GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: ליצור תהליך שעד סוף השנה מביא אתכם לאותה אחידות במערכת שאתם כן יכולים ליצור, יחד עם מנגנונים כמו הפורומים האלה, והארגונים הכלכליים, שמאפשרים להתחיל ליזום פעילות בתחום הזה.
יורי שטרן: אני חושב שההצעה של יצירת פונקציה לייצוג בעיות העסקים הקטנים, זה דבר שאתם כעת יכולים להחליט עליו באופן אדמיניסטרטיבי.
יורי שטרן: לסמן אדם, ברמה של סמנכ"ל, שיהיה אחראי על הנושא בזה, אבל אחראי בפועל.
יורי שטרן: בעבר היו כאלה, סגני שרים, אבל אף פעם זה לא היה אמיתי.
יורי שטרן: לעשות את זה באדמיניסטרציה ואז לקראת החקיקה יהיה כבר משהו קיים, כולל ניסיון איך זה עובד.
יורי שטרן: נשמע עכשיו את הרשות לעסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: אני רוצה להתייחס לדוח במשפט אחד ואחר כך להרחיב.
שמואל רוזנמן: היה לי נוח מאוד לשמוע את הפתיח של מר ורטיקובסקי, שסקר את הרקע וחיבר אותו לדוח.
שמואל רוזנמן: כי אם הדוח עומד בפני עצמו בלי הרקע של מה זה עסקים קטנים, מאבד מהאמירה שלו.
שמואל רוזנמן: קצת נתונים על העסקים הקטנים.
שמואל רוזנמן: 96% מסך העסקים בישראל הם עסקים קטנים ובינוניים.
שמואל רוזנמן: המספר הוא מדהים.
שמואל רוזנמן: הוא מעסיק קרוב ל-1.2 מיליון אנשים מתוך המגזר העסקי, שהם 60% מסך כל המגזר הזה.
שמואל רוזנמן: אנחנו מדברים על משהו מהותי וענק.
שמואל רוזנמן: אדוני היושב ראש, דיברת על ההתייחסות של המערכות הממשלתיות והסמי-ממשלתיות למגזר כזה גדול.
שמואל רוזנמן: זאת הערה אחת שצריך להתייחס.
שמואל רוזנמן: הערה שניה, מה הבעיות המרכזיות בנושא העסק הקטן בישראל?
שמואל רוזנמן: כל אחד מגדיר עסק קטן בצורה אחרת.
שמואל רוזנמן: התמ"ס מגדיר אחרת, הרשות מגדירה אחרת וכדומה.
שמואל רוזנמן: היום עסק קטן זה עד 5 מיליון דולר.
שמואל רוזנמן: יש כאלה שמסתכלים על מספר המועסקים בעסק.
שמואל רוזנמן: עסק קטן זה עד 20 מועסקים.
שמואל רוזנמן: בארצות הברית עסק קטן זה עד 500 מועסקים.
שמואל רוזנמן: כל אחד בעולם מגדיר אחרת, וזאת אחת השאלות המרכזיות שצריך להתייחס.
שמואל רוזנמן: אין מדיניות רב שנתית לנושא העסקים הקטנים.
שמואל רוזנמן: כל שנה מישהו צריך למכור את החבילה ולהציג אותה בצורה אחרת.
שמואל רוזנמן: פעם אחת בתוך הבית, פעם שניה מחוץ לבית.
שמואל רוזנמן: אין טיפול יעיל בעסקים קטנים בגלל ריבוי הגופים המטפלים בסקטור זה, לא רק במסגרת הממשלתית אל גם במסגרת הסמי-ממשלתיות.
שמואל רוזנמן: נגעתם בדוח בדבר מדהים - התנודתיות בנושא של תקציב.
שמואל רוזנמן: כאדם שבא ממערכת ניהולית אני לא יודע איך מנהלים עסק כאשר בשנה אחת כמו ב-1993 יש 10 מיליון, שנה לפני כן 20 מיליון, אחר כך 15 מיליון.
שמואל רוזנמן: יש תקציבים של חונכות, אין תקציבים של חונכות, אני לא יודע איך עובדים בצורה כזאת, וזאת בעיה קשה מאוד.
שמואל רוזנמן: אם קיימת תנודתיות התרגום של תנודתיות אומרת, אדוני היושב ראש, בשפה הלא מקצועית, שפשוט לא מתייחסים לנושא.
שמואל רוזנמן: כי אם מישהו היה מתייחס זה היה בא לידי ביטוי בתקציב ובתנאים אחרים.
יורי שטרן: אני חוזר למבקר המדינה.
יורי שטרן: העלינו את זה במספר ישיבות, במיוחד בישיבה עם שר האוצר.
יורי שטרן: צורת העבודה של האוצר, שהוא באופן שרירותי מפסיק סיוע, דוחה תשלום, מעביר בסוף השנה מה שהיה אמור להיות בתחילת השנה, חוסך כביכול כסף למדינה על ידי גרימת נזקים איומים לכלכלת המדינה ולכן בסופו של דבר גם לכסף הציבורי ולקופת המדינה.
יורי שטרן: צורת העבודה הזאת, אני מבקש שתהיה במוקד אחת הביקורות.
יורי שטרן: התייחסתם לזה אבל לא הקדשתם לזה מספיק.
יורי שטרן: ההשתוללות הזאת וחוסר תקינות בפעילות האוצר מול הגורמים המתוקצבים, הוא הגורם המרכזי בהורדת התוצר הלאומי.
יורי שטרן: בוודאי בבלאגן השלטוני.
יורי שטרן: שום מערכת לא יכולה לעבוד כאשר מידי פעם סוגרים לה ברז.
שמואל רוזנמן: אני אמשיך ברשותך, אדוני היושב ראש.
שמואל רוזנמן: דיברנו על תנודתיות גדולה בתקציבים.
שמואל רוזנמן: אני מדבר על חסמים רגולטוריים וחסמים טכניים לבעל העסק הקטן.
שמואל רוזנמן: אני מציע, מתוך ניסיון שלנו ושל אחרים, ללכת בעקבות בעל העסק הקטן: כמה זמן?
שמואל רוזנמן: איך?
שמואל רוזנמן: כמה זמן לוקח לו להקים עסק?
שמואל רוזנמן: איך הוא מקבל את מה שהוא צריך לקבל?
שמואל רוזנמן: אגב, בנושא של אשראים זה דבר מדהים.
שמואל רוזנמן: מה הבעיה המרכזית, כפי שאנחנו רואים אותה?
שמואל רוזנמן: הבעיה ראשונה היא חוסר מיומנות מקצועית אצל בעל העסק הקטן, ופה צריך להתערב.
שמואל רוזנמן: בעל עסק קטן זה לא אדם שיושב על כסא עור, יש לו שני עוזרים, רואה חשבון, איש שיווק, איש פרסום ומנהל את העסק.
שמואל רוזנמן: לבעל העסק הקטן יש שלושה-ארבעה עובדים.
שמואל רוזנמן: הוא איש השיווק, הוא מנהל החשבונות, הוא הולך לפתוח את התיק, הוא הולך למס הכנסה, הוא המשווק.
שמואל רוזנמן: מתי יש לו זמן להתעדכן על מה שקורה בשוק?
שמואל רוזנמן: איפה היכולות הניהוליות שלו?
שמואל רוזנמן: זאת בעיה קריטית ופה אנחנו מנסים להתמודד באמצעות מיומנויות ניהוליות ושיווקיות לבעל העסק הקטן באמצעות המט"ים ובאמצעות גורמים נוספים.
שמואל רוזנמן: עסקים קטנים סובלים ממצוקת אשראי ומימון.
שמואל רוזנמן: זה מדהים.
שמואל רוזנמן: יש את הקרן הגדולה שנותנת הלוואות, והתייחסתם לכך, אבל כמה עסקים קטנים יכולים לפרוץ מחסום כדי לקבל לא 300,000 שקלים ולא 500,000 שקלים אלא 50,000 שקלים.
שמואל רוזנמן: מי נותן?
יורי שטרן: המערכת של משרד הקליטה, להבדיל הבדלה מוחלטת כמעט משאר המערכות שבנו במדינה, היא מערכת שהיא ידידותית לעסק ולכן אצלם אפשר לקבל בקלות.
יורי שטרן: משרד האוצר ראה תמיד את הקרן הזאת בעין לא יפה, כאחת שמבזבזת את הכספי הציבור.
יורי שטרן: הדאגה שלו היתה תמיד איך להביא לכך שעסקים יחזירו את ההלוואות.
יורי שטרן: כשזאת נקודת המוצא, אז אתה מכשיל את הקרן כי בשביל זה אתה לא צריך בכלל קרנות מיוחדות.
יורי שטרן: בשביל זה יש בנקים שדואגים לתת אשראי רק למי שיחזיר.
יורי שטרן: בסופו של דבר, הקרן הקודמת נפסקה, מתה מוות קליני בגלל שהיא הפסיקה להיות קרן ידידותית לעסק קטן.
יורי שטרן: היא הפכה למשהו נוקשה שאי אפשר לקחת משם כסף, אלא אם כן אתה בריא ושלם ואתה גם בלי הקרן יכול להסתדר, אז הקרן תיתן לך כסף.
שמואל רוזנמן: ומאחר ולא כולם עולים, ולא כולם רק עד 10 שנים בארץ, ויש עוד אוכלוסיה שצריכה לקבל, אנחנו כרשות לעסקים קטנים, עם גופים קטנים, מנהלים עכשיו משא ומתן מאוד אינטנסיבי להקמת קרנות.
מירלה גל: אתה מדבר על קרן תבור?
שמואל רוזנמן: לא.
שמואל רוזנמן: היתה ידיעה שבקרן תבור אין כסף.
שמואל רוזנמן: בקרן תבור יש כסף, יש לה 250 מיליון שקלים.
שמואל רוזנמן: היתה בעיה טכנית קלה, זה הופסק ל-12 שעות וימשיך, אני מניח, מחר בבוקר.
שמואל רוזנמן: הבעיה כרגע היא בהלוואות הקטנות, עד 100,000 שקלים.
שמואל רוזנמן: זאת בעיה גדולה מאוד.
שמואל רוזנמן: אם אישה רוצה לפתוח מספרה או קוסמטיקה, צריכה 50 אלף שקלים, היא לא יכולה לקבל את זה.
שמואל רוזנמן: אני כאזרח יכול לקבל את זה כאוברדרפט, היא לא יכולה לקבל.
שמואל רוזנמן: זה נושא שאנחנו רואים כמשמעותי מאוד.
שמואל רוזנמן: אגב, אמרתי שהרשות לעסקים קטנים נמצאת היום בתהליכים לבדיקה של מקורות הלוואה או מקורות למיקרו הלוואה עם כמה גופים פיננסיים בארץ, גם פרטיים, גם בנקאיים וגם חברות אשראי.
שמואל רוזנמן: הנושא הנוסף הוא שירותי החונכות.
שמואל רוזנמן: אני חושב שההתייחסות של עודי שנטל היתה נכונה, שצריך לעשות פה איגום משאבים.
שמואל רוזנמן: אני רוצה לראות הרבה יותר כסף בתחום החונכות.
שמואל רוזנמן: דיברת על עלות מול תועלת, אם יש משהו שאפשר למדוד אותו זה הנושא של חונכות.
שמואל רוזנמן: אפשר לראות מה קורה כשנכנס חונך.
שמואל רוזנמן: אני רוצה לדבר על הכשלים המקרו כלכליים בפעילות העסקים הקטנים.
שמואל רוזנמן: דבר ראשון, קשיים בצד של מיומנויות הניהול, נגעתי בנושא מצוקת האשראי.
שמואל רוזנמן: לא קיימת מדיניות ממשלתית לטווח ארוך.
שמואל רוזנמן: אני לא בא מהעולם הפוליטי, אבל זה מדהים: גם שר האוצר, גם שר התמ"ת וגם ראש הממשלה, אומרים בפורומים רחבים מאוד של 1,500 איש שמנוע הצמיחה הכלכלי של המשק הישראלי זה עסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: אגב, הנשיא בוש, שרץ לבחירות בפעם השניה, שם את הנושא של עסקים קטנים על סדר היום הציבורי.
שמואל רוזנמן: כולם היום בארץ אומרים עסקים קטנים.
שמואל רוזנמן: אבל בין אמר ועשה, אצל כולם, זה ת"ג פרסה.
שמואל רוזנמן: יש לנו בעיה רצינית עם המערכת הזאת.
שמואל רוזנמן: אני מקווה שמי שמצהיר גם יעשה ויפעל.
שמואל רוזנמן: בעיה של אי נגישות לרכש ציבורי – אנחנו פועלים היום בלחץ חזק מאוד להוביל מהלך מסויים.
שמואל רוזנמן: הרכש הממשלתי במדינת ישראל היה בשנת 2002 9.7 מיליארד דולר.
שמואל רוזנמן: אם אנחנו מורידים את הרכש הבטחוני המיובא, שזה עוד 2.5 מיליארד דולר, אז הגענו ל-6.5 מיליארד דולר.
שמואל רוזנמן: בממוצע 6% מהספקים קיבלו את המכרזים של הרכש הממשלתי.
יורי שטרן: אם תרשה, לי, אספתי נתונים לקראת הישיבה.
יורי שטרן: בשנת 2003 70% מהרכישות הציבוריות נעשו מ-2% מהספקים ן-90% בפחות מ-7% מהספקים.
יורי שטרן: בנושא אשראי מעל 71% מהאשראי חולק ל-1% מכלל הלווים.
יורי שטרן: גם הנתון הזה שציינת בהתחלה, ש-96% מבתי העסק הם עסקים קטנים, כאשר 40% מהעובדים עובדים שם, זה מצביע על ריכוזיות בלתי סבירה של המשק שב-4% מבתי העסק, מרוכזים 60% מהעובדים.
יורי שטרן: זאת לא תמונה של משק בריא.
שמואל רוזמן: הספקים הגדולים שזוכים במכרזים של הסקטור הממשלתי, ואני לא מדבר כרגע על השוק הפרטי, הולכים ופונים לספקי משנה, ל"אאוט סורסינג" ונותנים להם לעשות את העבודה, כאשר את הקרם של המכרז מישהו אחר הוריד.
שמואל רוזמן: בכל העולם זה מקובל וידוע, ארצות הברית הכניסה חוק 23% מהסקטור הממשלתי ניתנים לעסקים הקטנים.
שמואל רוזמן: חובת ההוכחה היא לגוף הממשלתי מדוע הוא לא לקח את העסק הקטן.
שמואל רוזמן: אסור לעשות "בנדלים", כלומר, כמה קבוצות יחד שנכנסות באותו מכרז, אלא אם כן העסקים הקטנים בתוך התמונה.
שמואל רוזמן: אנחנו דורשים לעשות את זה בחקיקה במדינת ישראל.
שמואל רוזמן: מה ההמלצות שלנו מבחינה אופרטיבית?
שמואל רוזמן: קביעת הגדרה אחידה מהו עסק קטן.
שמואל רוזמן: שכל הגופים במדינת ישראל ידברו על אותו דבר.
שמואל רוזמן: מתן עדיפות גבוהה לטיפול בעסקים קטנים, לא רק ברמה של דקלרציה אלא ברמה של אופרציה.
שמואל רוזמן: אופרציות זה אומר איגום משאבים ולעשות סדר בתוך המערכות.
שמואל רוזמן: מה שאפשר לעשות מחר בבוקר אז שיעשו מחר בבוקר, ואם צריך חקיקה אז נעשה אותם בחקיקה.
שמואל רוזמן: הקצעת חלק מהמכרזים הציבוריים לעסקים הקטנים.
שמואל רוזמן: פיצול מכרזים גדולים.
שמואל רוזמן: ריכוז הטיפול הציבורי בעסקים הקטנים לפי המלצת המבקר ואני חושב שזה צריך להיות תחת קורת גג אחת.
שמואל רוזמן: אולי יש דברים שעוד לא נגעו בהם והם נמצאים לא בתחומם של שלושת הגופים שדובר עליהם.
שמואל רוזמן: פרסום מכרזים ציבוריים באינטרנט כדי שתהיה נגישות גם לכל בעל עסק קטן ולא רק למי שיש ואת האפשרות.
שמואל רוזמן: חיזוק תחרותיות בנושא תחום האשראי כי הוא בעייתי.
שמואל רוזמן: מדיניות אשראי יעודית לעסקים קטנים.
שמואל רוזמן: זה מדהים, לבנקים במדינת ישראל אין מדיניות לעסקים קטנים.
שמואל רוזמן: אני מדבר על הבנקים הגדולים, לא אוצר החייל ולא הקטנים.
יורי שטרן: היתה תקופה, בשנות ה-90, שבנקים כן התחילו לטפח את הלקוח הקטן.
יורי שטרן: היתה מדיניות מסויימת.
יורי שטרן: היו מחלקות, היתה תחרות מסביב ההשתתפות בקרן הממשלתית.
יורי שטרן: כל זה פשוט ירד מסדר היום.
שמואל רוזמן: זה נמוג.
שמואל רוזמן: את זה אנחנו רוצים לעשות.
שמואל רוזמן: אנחנו רוצים לעשות את הארנונה העירונית לפרוגרסיבית.
שמואל רוזמן: אני לא נכנס לזה כרגע, אבל אתה מכיר את זה היטב.
שמואל רוזמן: עוד דבר שאפשר לעשות מחר בבוקר, הקטנת מספר הפטורים ממכרזים ציבוריים.
שמואל רוזמן: אחוז המכרזים הציבוריים הפטורים ממכרז במדינת ישראל, לא מאפשרים לעסק הקטן להגיע.
שמואל רוזמן: זה לא שמישהו אחר נכנס למכרז, הוא פשוט פטור מהמכרז.
שמואל רוזמן: אני מציע לראות את חוק המכרזים.
שמואל רוזמן: אם ניקח את ההמלצות שאנחנו מדברים כאן, אני צופה לשדרוג משמעותי בתוך המערכת.
שמואל רוזמן: באיזה כובע מסתכלים על עסקים קטנים?
שמואל רוזמן: אדוני, בפתיחת דבריך דיברת על צמצום האבטלה.
שמואל רוזמן: אחד הדברים המוכחים והבדוקים, אם מכניסים יזם לתוך תהליך של כניסה לעבודה, ההשקעה בו עולה בין 4,800 שקלים לבין 5,500 שקלים.
שמואל רוזמן: להעסיק אסם מובטל בעלות מדינה של 5,500 שקלים לחודש, או 5,000 שקלים לחודש, בהנחה שהוא מקבל רק 4 חודשים, זה 20,000 שקלים השקעה באדם.
שמואל רוזמן: נכפיל זאת ב-15,000-20,000 אנשים שנכנסו למעגל העבודה לפני שנתיים, אתה חוסך למדינה בין 150 ל-200 מיליוני שקלים.
שמואל רוזמן: אני אומר למדינת ישראל שאת ה-150-200 מיליון שקלים, תנו ממנו 20% לצורך הכנסת אנשים למעגל העבודה.
יורי שטרן: היתה יוזמה לפני כמה שנים לתת למובטלים מענק להקמת עסק והיא לא התקדמה.
יורי שטרן: אגב, אם מישהו מובטל ופותח תיק במס הכנסה הוא לא זכאי מאותו רגע לדמי אבטלה.
יורי שטרן: אצלנו יש מערכת שלמה של תמריצים שליליים ליזמות עסקית.
שמואל רוזנמן: עוד נתון מדהים: עשינו ניסיון משותף עם משרד התמ"ת עם התעסוקה.
שמואל רוזנמן: זיהינו בלשכות התעסוקה קרוב ל-900 איש בעלי פוטנציאל יזמי והפננו אותם למט"י.
שמואל רוזנמן: 40% מהקבוצה שהופנתה למט"י מעולם לא הגיעה למט"י, זה לא עניין.
שמואל רוזנמן: אבל מתוך אלה שהגיעו 57% נכנסו למעגל העבודה.
שמואל רוזנמן: מתוכם, מרביתן נשים, שפתחו מקום עבודה בבית.
שמואל רוזנמן: אז מה הרווחנו?
שמואל רוזנמן: לקחנו נשים שלא היו מסוגלות למצוא עבודה, חלק מהנשים האלה חד הוריות.
שמואל רוזנמן: בהשקעה קטנה יחסית, 1 חלקי 12, הכנסנו אדם לתוך מערכת העבודה.
יורי שטרן: האם יש תאום ביניכם לבין משרד הקליטה ועם גורמים נוספים במשרדי הממשלה?
שמואל רוזנמן: אין תאומים חוץ ממשרד הקליטה.
שמואל רוזנמן: בתמ"ת אנחנו כאילו בתוך הבית.
שמואל רוזנמן: יש שיתוף פעולה.
שמואל רוזנמן: שמעתי גם בהצגת הדברים של מירלה על ביזנס איי.
שמואל רוזנמן: אל.
שמואל רוזנמן: יש עבודה באמצעות המט"ים ויש הרבה פעילות משותפת.
שמואל רוזנמן: כל אחד צריך לשמור על הצביון שלו, יש אוכלוסיות יעד שונות.
מירלה גל: עשינו פרוייקט מאוד יפה ביחד של כ- 80 פרופילים עסקיים, שכל אחד יכול לקבל דרך האתר שלנו או בספרים קשיחים שהוצאנו, שמסבירים מה צריך לעשות כדי להקים עסק.
מירלה גל: כמובן שזה לשימוש הציבור הרחב ולא רק לעולים.
מירלה גל: זה בנוי לפי ענפים.
שמואל רוזנמן: הצגתי את בעיית המקרו.
שמואל רוזנמן: אני חושב שבעיית המקרו צועקת בקול שנתעשת.
שמואל רוזנמן: דוח המבקר מתייחס לתקופה עד מאי 2004.
שמואל רוזנמן: הוא בעצם לוקח את כל 10 השנים של הרשות.
שמואל רוזנמן: אני חושב שלקחנו היום כיוון שונה בתוך הדברים האלה.
שמואל רוזנמן: הוא לא מספיק, כי אם הרשות לא תקבל תמיכה מכל מוסדות הממשלה, לא רק מהתמ"ת אלא גם מהאוצר וגם ממקומות אחרים, אני חושב שתהיה לנו בעיה.
שמואל רוזנמן: נכנסנו השנה לעוד תחומים, בעיקר לאוכלוסיות מיוחדות: עולים חדשים, נשים חד הוריות, מוגבלים.
יורי שטרן: אין כאן חד הוריים ועולים.
שמואל רוזנמן: לחד הורים נכנסנו רק עכשיו, ונושא של עולים חדשים זאת לא אוכלוסיה נפרדת.
שמואל רוזנמן: מרבית האוכלוסיות שלנו שמטופלות על ידי מט"י, חלקם הלא קטן הם עולים חדשים.
שמואל רוזנמן: למשל, תיקח את ראשון לציון, חולון.
שמואל רוזנמן: אני לא צובע אוכלוסיה.
שמואל רוזנמן: היו"ר יורי שטרן: אתה צריך להתחשב בצרכים וגם בפוטנציאל המיוחד שלה, כולל את העובדה שעד 10 שנים משרד הקליטה יכול להתייחס עליהם והבעיות לא מסתיימות אחרי 10 שנים.
שמואל רוזנמן: אנשים צריכים להיות מטופלים אך ורק אצלך.
מירלה גל: תרשה לי לצאת להגנתו לרגע קט.
מירלה גל: פיתוח התמחויות במט"י זה בין השאר עולים חדשים ובתחומים ספציפים.
מירלה גל: ישנו מט"י שמתמחה בעולים בצרפת.
מירלה גל: יש מט"י שמתמחה בעולים - - -
יורי שטרן: איך אתם בוחרים את זה?
יורי שטרן: אני יודע למשל שמט"י ראשון לציון נבחר להיות מוקד חו"ל.
יורי שטרן: היה מכרז?
שמואל רוזנמן: לא צריך מכרז.
שמואל רוזנמן: הוא מוקד שעסק כל הזמן בטיפול בחו"ל.
שמואל רוזנמן: חלק גדול מעבודתו היה בנושא הספציפי.
שמואל רוזנמן: מאחר שאנחנו יודעים שהתמחות של בעלי המקצוע יקרה, אז אנחנו מנצלים - - -
יורי שטרן: אני חושב שגם הסימון הזה של מט"י לפי ההתמחות, צריך להיות במכרז ולא יכול להיות שאתם באופן מינהלי מחליטים על כך.
יורי שטרן: כשיצא מכרז למס"ק עולים נדהמתי שלא נדרש ניסיון בעבודה עם עולים.
יורי שטרן: נדרש בתנאי המכרז ניסיון בעבודה עם עסקים קטנים אבל לא היתה דרישה להיות באמת בעל מומחיות עם ותק בעבודה עם העולים.
מירלה גל: אני לא זוכרת באופן ספציפי אבל בוודאי כשמתכנסת ועדת המכרזים לדון בהצעות השונות, בין היתר עולה לנגד העיניה מה היכולת לתת את המענה על פי הדרישות של משרד הקליטה.
מירלה גל: אני חושבת, אגב, שיש לנו גם בעיה הפוכה, בהרבה מאוד מהמט"ים מועסקים עולים חדשים, אבל כמעט לעולם מתייחסים לעולים החדשים כמי שיכולים לתת את הסיוע רק לעולים החדשים ולא לחברה הישראלית בכללותה.
מירלה גל: זאת בעיה הפוכה שאני חושבת שצריך לטפל בה.
מירלה גל: עולה חדש שיושב במט"י ויש לו יכולת לתת מענה מקצועי, הוא צריך לתת את המענה המקצועי לא רק לעולה החדש, אלא גם לישראלי הוותיק.
יורי שטרן: זה נכון וטוב שבמט"ים יש עולים חדשים.
יורי שטרן: אבל אני אומר שכאשר מחליטים על התמקצעות של מט"י, המהלך צריך להיות יותר תחרותי, כולל זמינות של עובדים, יועצים יודעי שפות.
מירלה לוי: השנה אנחנו מסיימים את ההתקשרויות ובכוונתנו לצאת במכרזים מתאימים.
שמואל רוזנמן: אנחנו מדברים על אוכלוסיות מיוחדות של מוגבלים, חרדים, המגזר הלא יהודי ומשפחות חד הוריות.
שמואל רוזנמן: הקמנו יחידה למחקרים וסקרים בתוך המערכת שלנו, כאחת מההמלצות שהועלו כאן.
שמואל רוזנמן: אנחנו עובדים חזק מאוד, בשיתוף גורמים נוספים, על הקמת מאגר נתונים, יחד עם התמ"ת, ואני מקווה שאולי גם עם גורמים נוספים, אולי הלמ"ס, התאחדות התעשיינים.
יורי שטרן: כבר לפני שנים הוחלט על מאגר מידע.
שמואל רוזנמן: אני לא יודע מה היה לפני שנים.
שמואל רוזנמן: כשאני הגעתי לא היה מאגר מידע ולא היה אף מחקר.
שמואל רוזנמן: היה סקר כזה או אחר.
שמואל רוזנמן: כרגע אנחנו עובדים על מחקרי עומק ועל סקרים בתוך המערכת.
שמואל רוזנמן: כל הנושאים שלנו מגובים היום באנשי אקדמיה ואנשי שטח שעובדים וזה חלק מהדברים.
יורי שטרן: הקרן לעסקים קטנים.
יורי שטרן: דוח המבקר הצביע על מספר פגמים בפעילות הקרן, על כך שהיא הפסיקה להיות נגישה, ופה אני מוסיף גם מהידע שלי: היא לא עבדה לפי סדר עדיפויות, עבדה בצורה של כל הקודם זוכה.
יורי שטרן: לאוכלוסיות המיוחדות, כמעט מלכתחילה היא הפסיקה להיות כתובת לקבלת אשראי לעולים למשל, כי זה הפך להיות בלתי אפשרי.
יורי שטרן: כאשר מדובר באוכלוסיות מיוחדות, מדובר באוכלוסיות בעלות סיכון יותר גבוה בפיתוח העסקים שלהם.
יורי שטרן: לכן אותה התנערות ממתן אשראי כסיוע ולא סתם על בסיס בנקאי רגיל היא בוודאי הרחיקה את כל האוכלוסיות האלה מהמערכת.
אבנר ורד: כבוד היושב ראש, מאחר ובצורה כזאת או אחרת אנחנו נמצאים בתוך הנושא, ואתה בשנת 1997 יזמת גם את הלובי בנושא הזה, במיוחד בקטע של מימון, ולא ידענו איך עושים את זה, אז אני אומר לך שעשינו את זה.
אבנר ורד: זה לא היה פשוט אבל אנחנו בהחלט בדרך.
אבנר ורד: הדרך קדימה עדיין ארוכה.
אבנר ורד: לגבי הערות המבקר: לגבי החסמים, אכן היה שם חסם לא בריא ולא טוב והוא הוסר ולא קיים.
אבנר ורד: החסם היה שמי שקיבל במהלך שלוש השנים האחרונות מימון מהמדינה, לא יכול היה להתייצב בפני הקרן.
אבנר ורד: זה לא הגיוני מבחינה עסקית.
אבנר ורד: היו לנו דיונים על זה, נכון להיום זה לא קיים.
אבנר ורד: במידה מסויימת זה תודות למבקר.
יורי שטרן: האם נשארת הדרישה שהוא ישלם את החובות?
אבנר ורד: לא.
אבנר ורד: בלי קשר.
אבנר ורד: מי שבמהלך שלוש השנים האחרונות קיבל מענק או הטבות מס, לא היה רשאי.
יורי שטרן: אני שואל האם היום אתם דורשים שאם הוא קיבל הלוואה ממקום אחר הוא צריך קודם להחזיר?
אבנר ורד: היום אין את הבעיה הזאת.
אבנר ורד: להפך, הגישה היא עסקית.
אבנר ורד: אחת הנקודות החשובות שעמדה בפנינו, כשיצאנו עם המסלול הזה של הקרן, היתה שהבדיקות או האינדיקציה העסקית היא אמת המידה העיקרית לתת או לא לתת.
אבנר ורד: נושא העמלות מתחלק לשנים: יש עמלה לבנק, שהצלחנו להשיג אותה בצורה הנמוכה ביותר.
אבנר ורד: העמלה לבנק היא 250 שקלים.
אבנר ורד: העמלה לאוצר היא גם נמוכה, נעשית כאן עבודת בדיקה שעולה למדינה 3 מיליון שקלים בשנה, וגם היא 250 שקלים.
אבנר ורד: זה פייר והוגן.
אבנר ורד: ישנה עמלה נוספת שהיא עמלת סיכון, שעליה יש לנו חילוקי דעות.
אבנר ורד: נכון להיום ישנם הסכמים עם הבנקים לתפעול הקרן ואין מקום לשינוי בנושא.
אבנר ורד: אני מניח שכשנעמוד למכרז חדש הנושא יעלה מחדש בוועדת היגוי.
אבנר ורד: אבל אני רוצה לומר שבהשוואה למדינות אחרות אנחנו לא גבוהים מידי עם העמלה הזאת.
אבנר ורד: העמלה הזאת נהוגה כמעט בכל המדינות.
יורי שטרן: אחת ההצעות של המבקר היתה לגלם את העמלה בתוך החזרי ההלוואה.
אבנר ורד: לא רצוי ולא ראוי.
אבנר ורד: במקרה הזה, לצערי, המבקר טעה וזה יכול לקרות למבקר.
אבנר ורד: העמלות הגבוהות מסתכמות בסך הכל ב-2,000 שקלים ולא ב-4,000 שקלים, כפי שרשום.
אבנר ורד: לגבי משך הטיפול בבקשות: בשנה הראשונה עצרו את הקרן שלוש פעמים.
אבנר ורד: פעמיים בגלל שלא היה כסף, פעם אחת לצורך מכרז.
אבנר ורד: תבינו כל הנוכחים, כשיש מערכת שפועלת של מאות אלפי אנשים, יועצים, בעלי עסקים, בנקים, מערכת שלמה של אלפי אנשים, פתאום אומרים לעצור.
אבנר ורד: זאת קטסטרופה.
אבנר ורד: זה היה לא נעים, עמדנו בזה והלכנו קדימה.
יורי שטרן: רן אלון מהחשב הכללי, אתם מודעים לנזקים שאתם גורמים בשיטת העבודה הזאת?
רן אלון: אני אתייחס לכל נושא של הקרנות בסיוע ממשלתי וערבות מדינה.
רן אלון: המסגרת שממנה אנחנו מתחילים, וזה נכון לכל נושא הסיוע הממשלתי בקונספט הזה: מדובר על התערבות ממשלתית במקום שבו קיים כשל שוק.
יורי שטרן: אנחנו פה לא בלימודי כלכלה באוניברסיטה.
יורי שטרן: אני שואל אותך שאלה אחרת: צורת העבודה שלכם, שבה אתם מתוך רצון או מחשבה נכונה, מפסיקים את העברת הכספים, עוצרים תהליכים, דורשים מכרז, במקום ליצור תקופת מעבר שמאפשרת לפחות לסיים את ההתחייבויות והטיפולים הקודמים.
יורי שטרן: אתם מבינים לאיזה נזק כלכלי זה גורם?
רן אלון: מבחינת הפעילות של החשב הכללי והטיפול בכל נושא העברת כספים, הדבר הכי חשוב זה עמידה בחוק.
רן אלון: על פי כללי החוק אנחנו מחוייבים לשלם כאשר יש תקציב ולהתחייב כאשר יש תקציב.
רן אלון: כאשר אין תקציב, מה לעשות?
רן אלון: יש מגבלות.
רן אלון: במסגרת מגבלות החוק פועל החשב הכללי כדי לעשות את המירב והמיטב.
רן אלון: במקרים האלה זה לנסות יחד שאר הגורמים שעובדים בתחום, אם זה המשרד המלווה ואגף התקציבים, להגיע למצב הכי מהיר שבו אנחנו כן יכולים לעבוד על פי החוק במסגרת של ההתקשרויות ובמסגרת של תקציב.
רן אלון: במקרה הספציפי שאנחנו מדברים כעת, היה מקרה אחד שלא היתה התקשרות והחשב הכללי, יחד עם אגף תקציבים פעלו בצורה מהירה לייצר התקשרות שנעשתה בסדר גודל של שבועיים כדי שתמשיך הפעילות.
רן אלון: לגבי תקציבים, שלא היו קיימים למעשה, ולא היה אפשר להמשיך את הקרן, היתה פעילות מאוד אינטנסיבית גם של החשב הכללי וגם של הממונה על אגף תקציבים מול ועדת הכספים של הכנסת כדי לאשר את התקציבים ולהמשיך בפעילות.
רן אלון: אני יכול לומר שבאחד המקרים, העיכובים שנעשו היו במסגרת הדיונים בוועדה.
רן אלון: היו עיכובים שחלו לא במסגרת של הממשלה אלא כדי להביא את הדיון לידי מיצוי ואישור.
רן אלון: ועדת הכספים התעכבה מספר שבועות, עד שלמעשה התקציב אושר והכסף הועבר.
רן אלון: אני יכול להגיד, במסגרת הזאת, ואני חוזר להתחלה, ברגע שאנחנו מזהים שיש מקום להתערבות ממשלתית והממשלה חושבת שיש מקום לעשות פעילות ולסייע לסקטור, אנחנו מנסים לייצר את הכלים היעילים ביותר מבחינת הממשלה והסקטור, על מנת לתת פתרון לבעיה.
רן אלון: היום, הקרן שפועלת למעשה מאוקטובר 2003, הצליחה להעמיד סדר גודל של 350 מיליון שקלים, אשראי חדש לעסקים קטנים.
רן אלון: אנחנו מדברים על 1,200 עסקים שלמעשה קיבלו אישורים במסגרת הוועדות שאנחנו יצרנו את התהליך.
רן אלון: אני יכול לומר, שברמה הממשלתית, לפחות ברמה של החשב הכללי, המנגנון הזה הוא מנגנון טוב ונותן פתרון למצוקה קיימת, שיש מקום שהמדינה תתערב.
רן אלון: מה הבעיה?
רן אלון: עסקים טובים, עסקים קטנים, לא מצליחים לקבל אשראי מהסקטור הבנקאי למרות שיש להם יכולת החזר.
רן אלון: רק מה?
רן אלון: יש להם בעיה, יש להם חוסר בבטחונות.
רן אלון: זאת המטרה של הקרן.
רן אלון: הקרן הזאת מאפשרת בטחון למערכת הבנקאית על מנת להעמיד את האשראי.
רן אלון: הקרן היום נותנת את הפתרון לבעיה הספציפית הזאת.
רן אלון: אנחנו לא מדברים על אשראי לעסקים רעים, אנחנו לא מדברים על אשראי לכאלה שבסופו של דבר יהפכו למענקים.
רן אלון: הכוונה היא לתת אפשרות לאותם עסקים קטנים טובים, שיכולים להחזיר ולהביא לצמיחת המשק, לקבל את האשראי הזה כדי שיחזירו אותו.
יורי שטרן: זה כולל עסקים קיימים?
רן אלון: כן, כדי שעסקים קטנים יוכלו להתמודד עם בעיית מחסור של הון חוזר הם יכולים לקבל הלוואות גישור לתקופות מעבר וגם לצורך הרחבה של פעילות קיימת.
רן אלון: כיום אין מגבלה לכל עסק קטן, לבוא לקרן על בסיס עיסקי ולבקש אשראי, ללא קשר לאיזה סקטור ואיזה מגזר הוא שייך.
רן אלון: הוא ייבדק על בסיס כלכלי לגבי יכולת ההחזר שלו, כאשר המדינה נותנת את האפשרות של הבטחון לבנק, כדי שהוא יעמיד את האשראי.
יורי שטרן: 1,200 עסקים בשנתיים, זה נראה לך נתון משמח ומשביע רצון?
יורי שטרן: הקרן לעסקים קטנים שהיתה בתחילת שנות ה-90, היתה מרימה את זה בשנה ואפילו פחות.
אבנר ורד: הם נתנו ל-3,000 עסקים, 700 מיליון שקלים במשך 3.5 שנים עם אחוז "דיפולט" ממוצע מעל 15%.
אבנר ורד: זה הכישלון העיקרי שאנחנו איתו היינו צריכים להתמודד.
יורי שטרן: אני לא חושב שזה כישלון.
יורי שטרן: הקרן הזאת מיועדת לסכן כסף ציבורי על מנת לתת לעסקים לקום ולהתקיים.
יורי שטרן: יש בה מרכיב של סיכון שהוא מעבר לחוסר בטחונות לאותו בעל עסק קטן.
יורי שטרן: אמנם זה לא קרנות הון סיכון, אבל כשדיברו על קרן לעסקים קטנים, קבעו מלכתחילה, 15% היה נחשב מלכתחילה לגבול "הדיפולט", אולי אפילו 20%.
יורי שטרן: המחוייבות הממשלתית היתה מחושבת על בסיס ההנחה הזאת שאחוז מסויים של הכסף לא יחזור.
יורי שטרן: זה הייעוד של קרנות לעסקים קטנים בכל העולם.
יורי שטרן: אם אתם בשנתיים נתתם ל-1,200 עסקים, אני לא הייתי רואה את זה כהישג גדול יותר.
אבנר ורד: מעניין לציין שיכול להיות שאנחנו היום נמצאים בשלב שאת הנושא הזה צריך להעלות לדיון מבחינה מקצועית ואני אסביר למה.
אבנר ורד: הכשל העיקרי של הקרן הראשונה היה חוסר התארגנות, חוסר הידברות וחוסר יצירת כלים לחילוט הערבויות.
אבנר ורד: עד היום, לצערי אנחנו יושבים, ועוד צריכים לפתור בעיות מ-1994 ו-1995.
אבנר ורד: אחד הדברים החשובים שיצרנו בקרן הזאת זאת ההידברות וועדת ההיגוי שבה יושבים נציגי האוצר, נציגי התמ"ס ונציגי הרשות לעסקים קטנים, ודנים ביחד על הדברים, כבוד היושב ראש, מכיוון שאתה יודע מה שהיה פעם, אני אומר לך בצורה פשוטה שזה עולם אחר לגמרי.
אבנר ורד: רן ואני יכולים להיות חלוקים בנקודה זאת או אחרת אבל אנחנו עובדים ביחד בשיתוף פעולה מלא תוך הבנה.
אבנר ורד: יכול להיות שיש מקום לקבוע היום מטרות ולסמן.
אבנר ורד: אני אומר במפורש, אכן ישנה בעיה לפתרון בעיות לעסקים שנמצאים במצוקה והם לא יכולים להיכנס לקרן.
יורי שטרן: מתוך 1,200 עסקים שקיבלו הלוואה, ושוב, זה חצי ממה שהקרן ההיא נתנה.
אבנר ורד: הקרן הזאת פועלת כמעט על אותם היקפים.
אבנר ורד: בשלוש שנים נגיע ל-3,000.
אבנר ורד: לא סתם אמרתי שהמלאכה עוד לפנינו.
אבנר ורד: אנחנו אחרי שנה וחצי של עבודה.
אבנר ורד: על יד ועדת ההיגוי יש ועדת חריגים, יש ועדה לפניות הציבור.
אבנר ורד: הדברים מטופלים.
אבנר ורד: את רמת ה"דיפולט" נוכל לדעת רק בעוד שנה.
אבנר ורד: אנחנו גם צריכים לזכור שהכסף ניתן על ידי בנקים והבנקים מנקודה מסויימת לא ירצו לעבוד בקרן - - -
יורי שטרן: זה מה ששם קץ לקרן לעסקים קטנים של שנות ה-90.
אבנר ורד: אנחנו בנינו מודל מעניין שוועדת האשראי היא גם ועדת החילוט, מה שלא היה בעבר.
אבנר ורד: בנושא הזה יש נפילות, אבל הבנקים יבינו שגם כשיש נפילות הטיפול בנושא הוא ענייני מקצועי והם לא יוצאים ניזוקים, אז יכול להיות שנוכל לשבת בחדר אחד 7-8 אנשי מקצוע ונגיד לאותם עסקים שבמצוקה שאנחנו בונים קרן אחרת שמראש אנחנו לוקחים בחשבון ששם רמת ה"דיפולט" יכולה להגיע עד ל-10%.