GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ירון שרון: או רכב שנתפס, צריך לקבל ולראות את הניתוח של השבירות האלה.
חזי שורצמן: אבל הבעיה היא לתפוס את אותם נהגים.
מל פולישוק-בלוך: נכון, זו השאלה שאני שואלת, אם תפסו, וכמה, ומה עשו להם.
יורי שטרן: אתה אומר שהמשטרה המיוחדת תוכל לעשות את זה?
חזי שורצמן: היא לא תוכל, היא תעשה את זה.
יורי שטרן: מה ההבדל, אם בנושא הזה של תפיסת הנהגים האלה, אתה צריך פשוט לעקוב אחרי המעברים, מה משטרת הרכבות תעשה יותר מהמשטרה הנוכחית?
דן שני: זה קשור לשאלה ששאלת אותי קודם, אם תהיה משטרת רכבות היא כן תוכל לטפל גם בנושא של אחריות מצד של רשויות הרכבת אבל בהנחה שהנושא של אחריות הרכבת צריך להסדיר את זה בחקיקה ולהכניס את זה כחלק מפקודת התעבורה ומתקנות התעבורה.
דן שני: כרגע המצב החוקי הוא שמשמשטרה יכולה לאכוף כמעט רק לנהגים ואין לה כלים משפטיים להתמודד עם רשלנות או עם אחריות, כמעט ואין לה, של נהג רכבת כזה אלו אחר, היא לא יכולה למדוד ולראות שהוא חרג מהמהירות שהרכבת בעצמה מרשה לו לנסוע או דברים אחרים למשל שהוא לא צופר במקום המתאים.
דן שני: הכי חמור, אין לה אפשרות לשלול רשיון נהיגה של נהג רכבת.
יורי שטרן: לפי כל התיאורים שקיבלנו עד כה, אם הייתם מצליחים לאכוף את החוק מול הנהגים שעוברים על הנוהל ועל הכלל, הייתם כבר עושים את רוב העבודה הנדרשת במקרה הזה, גם מבלי שיש לכם סמכויות אכיפה על הנהגים.
דן שני: זה כמו שאי אפשר להיות בכל רמזור שנהג עובר באור אדום והמשטרה שמה מצלמות ועושה המון.
דן שני: מטבע הדברים היא גם לא יכולה מתוך 900 שבירות רכבת אם תפסנו 60, זה גם עניין של מזל ואנחנו לא יכולים להציב שוטר קבוע ליד כל מחסום.
יורי שטרן: אז בשביל מה יש לך מצלמות, אם ככה.
דן שני: אין מצלמות במפגשים.
יורי שטרן: במי זה תלוי?
יורי שטרן: אם אנחנו מדברים על הצמתים בהם יש סיכון גבוה וקטלני.
יורי שטרן: למה לא לשים שם מצלמות?
ירון שרון: אגב, זה לא כל כך פשוט לשים מצלמה במפגש רכבת מכיוון שזה לא חד משמעי כמו רמזור למשל שיש מצלמת רמזור.
ירון שרון: יש עם זה בעיות גם טכניות וגם בעיות אחרות.
רונן ישעיהו: חבר הכנסת שטרן.
רונן ישעיהו: השאלות האלה אי אפשר לשאול מפני שזה עניין של התפתחות שבאה עם הזמן.
רונן ישעיהו: לא תקבל תשובות לשאלות האלה.
רונן ישעיהו: אין, מפני שאף אחד לא עשה.
רונן ישעיהו: למה אף אחד לא עשה?
רונן ישעיהו: כי לא היה צריך.
רונן ישעיהו: למה לא היה צריך?
רונן ישעיהו: מפני שהרכבת הייתה משהו קטן ושולי וחסר ערך ופתאום התעורר.
יורי שטרן: כן, אבל זה כבר 3 שנים לפחות גדל והתפתח.
יורי שטרן: בבקשה עמותת אור ירוק, תציג את עצמך.
אילן גרודסקי: שמי אילן גרודסקי ואני מייצג את אור ירוק.
אילן גרודסקי: אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת מצנע.
אילן גרודסקי: המסדרון של הרכבת בעיננו כציבור הוא השטח של הרכבת והוא החצר של הרכבת, כפי שכל אחד מאזרחי המדינה והגורמים שלה דואגים למה קורה ומה האחריות שלהם בתוך החצר, זאת החצר של הרכבת על כל משמעויותיה.
אילן גרודסקי: מאידך חסר לי כאן שותף נוסף שהוא מרכז השלטון המקומי.
אילן גרודסקי: אתם כשלטון מרכזי לקחתם את זה ברצינות.
אילן גרודסקי: הרכבת הביאה כאן סוללה נכבדת ומכובדת, היושב ראש בא בכדי להגיב ולהיות מעורב ולהביע את כל מה שצריך ולהצביע גם על הכוונות.
אילן גרודסקי: משרד התחבורה כפי שנאמר נמצא כאן, וחסר כאן שותף חשוב.
אילן גרודסקי: כי אם יש את התקציבים ואנחנו כציבור שומעים כאן שמכספנו כאזרחי המדינה שמו תקציב לעניין הזה, והבעיה היא בעיית מימוש בגלל שותף נוסף, אז השותף הזה חסר לי כאן סביב השולחן ואני משוכנע שיש דרכים להביא אותו, אולי אפילו לכפות עליו.
אילן גרודסקי: דיברתם כאן על הפקעות, דיברתם כאן על הרבה מאוד פתרונות, לטובת החיים של כולנו, וסיכון סביר ייקח כל אזרח, ואל תיקחו את חיינו כמובנים מאליהם.
יורי שטרן: השאלה אם מדובר כעת על איזושהי פעולה חד גוונית בשביל לפתור את הפלונטרים הקיימים או שהמצבים האלה יווצרו גם בעתיד עם הרשויות המקומיות.
רונן ישעיהו: העניין עם הרשויות המקומיות הוא ככה, וככה הוא יהיה, עד לדור הבא כך זה יהיה ואני מתנצל שאני מדבר כך.
בן ציון סלמן: אמרתי, מה שאמר רונן, המחסומים האלה קיימים.
בן ציון סלמן: המפגשים המוגנים קיימים.
בן ציון סלמן: אי אפשר מחר בבוקר להפוך אותם למופרדים.
בן ציון סלמן: זה ייקח זמן, חלקם תכנוניים, חלקם נושא הפקעות, חלקם גם כלול, לדוגמא, חדרה.
בן ציון סלמן: חדרה, כלול בתוכנית הפיתוח של חדרה.
בן ציון סלמן: איפה יש סיכון רב?
בן ציון סלמן: יש גורמים שעובדים בשטח.
בן ציון סלמן: הרכבת או גורמים אחרים ויש מפגשים לא מבוקרים.
בן ציון סלמן: במפגשים האלה צריך לשים דגש כדי שבאמת לא תהיה עבריינות של גורם זה או אחר כדי לא לגרום לתאונה קטלנית כי היום, בכל זאת הרכבת נוסעת מהר יותר.
בן ציון סלמן: בקטעים שנמצאים בפיתוח חייבים לשים דגש על העניין הזה שהחצייה של הנהגים תהיה מבוקרת.
בן ציון סלמן: יש לך פעילות של חקלאים, פעילות של קבלנים ופעילות של הולכי רגל, וצריכים להתייחס לדברים האלה.
רונן ישעיהו: אני יכול להוסיף ברוח הדברים שלך, גם הדוח וההמלצות שלנו מכירות או מזהות את הבעיה של חולשתן של הרשויות המקומיות.
רונן ישעיהו: זאת עובדה.
רונן ישעיהו: ולכן אם תראה את ההמלצות, כל הכיוון הוא למשוך סמכויות מהרשויות המקומיות ולהעביר אותן לגורמים הממשלתיים.
רונן ישעיהו: למשל, אנחנו מושכים את כל סמכויות רשות התמרור המקומית מהרשויות המקומיות שלא יכולות להתמודד עם זה ומעבירים את כולן לאחריות הרכבת, כך שהרכבת מעתה ואילך, תהיה אחראית לא רק על מפגש המסילה עצמו אלא גם על דרכי הגישה אליו, דבר שהוא מאוד מהפכני ועד היום אף אחד לא חשב על זה.
רונן ישעיהו: אבל זו חלק מאותה גישה, אלה ההמלצות והן מתבצעות.
רונן ישעיהו: השר קיבל אותן כי אם זה לא קיים זה לתת אגוזים למי שאין שיניים.
יורי שטרן: אנחנו צריכים לסכם.
יורי שטרן: ראשית, פה בוועדה בהחלט כולנו חסידים של רכבת ישראל וכולנו רוצים את התפחותה, גם מתוך הראייה של כל המשתתפים שהם ידועים כחברי כנסת ירוקים.
יורי שטרן: זה גם אמור להיות פתרון יפה לבעיות הבטיחות בדרכים, ולכן זה במיוחד אכזרי כאשר רכבת ישראל היא זאת שמעורבת באסונות כאלה קטלניים.
בן ציון סלמן: אתה צריך לעדכן אותנו על הכבישים, כי אם אתה ירוק, אדוני היושב ראש, לא תאפשר לנו לסלול כבישים ואז יהיו תאונות דרכים, אז אל תבקר אותנו על בעיות בכבישים.
יורי שטרן: מי זה לנו, משרד התחבורה כן?
יורי שטרן: המשפט הבא הוא שאנחנו רואים את משרד התחבורה כנושא באחריות כוללת על בטיחות בדרכים כולל בטיחות בפסי הרכבת.
יורי שטרן: אנחנו מצפים מהמשרד לתת פיתרון מערכתי שגם יחלק מחדש את האחריות בין כל הגורמים, יטיל על רכבת ישראל המלצות ואולי מעבר לזה, אחריות נוספת על המרחב שבו היא פועלת על מנת למנוע מצב בו הדברים הנדרשים לא מתבצעים.
יורי שטרן: אנחנו גם מציעים שהפתרונות הבטיחותיים יקבעו בתקן ברור שיחייב את מוסדות התכנון.
יורי שטרן: אם מוסדות התכנון לא עומדים מעל התקן, זה לא נכון.
יורי שטרן: אם התקן מחייב שאיפה שעובר פס רכת חייב להיות מעבר כך וכך, ועדת תכנון לא יכולה לסרב לאשר את התוכנית הזאת.
רונן ישעיהו: היא לא מסרבת היא רק רוצה פיצויים והפקעות והפקדות, והתנגדויות וכו'.
יורי שטרן: כל הדברים האלה נתונים להסדרה.
יורי שטרן: מי שצריך ליזום את זה זה אתם משרד התחבורה מול משרד הפנים, מול משרד המשפטים וגורמים נוספים.
יורי שטרן: אתם צריכים ליזום חלוקה אחרת של אחריות.
יורי שטרן: הרי אנחנו מצפים שרכבת ישראל תתפתח בעוד כמה כיוונים כולל רכבת פעילה.
יורי שטרן: כלומר יש פה מרחבים עצומים לפנינו וכל פעם הבעיה הזאת תעלה מחדש ואסור שזה יהיה כך, ושוב איזושהי מועצה אזורית שאין לה כסף או שיש לה עדיפויות אחרות תתקע אתכם, אי אפשר, אי אפשר להסכים גם כמו שאתה אמרת, שיהיה פיתוח הרכבת על חשבון הבטיחות.
יורי שטרן: לכן זה צריך להיות מובנה עם הסדרים ברורים איך בונים את זה.
יורי שטרן: אתה לא יכול כל דבר שבעולם להסדיר מראש, אתה יכול ליצור מערכת שתהיה יותר יעילה בהרבה מהקיימת.
יורי שטרן: זאת האחריות של משרד התחבורה.
יורי שטרן: לאחר קבלת ההמלצות של המשטרה אנחנו אני חושב, נתכנס מחדש, או במסגרת הוועדה הזאת או במסגרת ועדת המשנה של ועדת הכלכלה של גלעד ארדן, ואז נזמין גם את הרשויות המקומיות.
יורי שטרן: לדעתי כדאי לנו לעשות את זה כאשר יהיו ההמלצות של המשטרה ברורות יותר.
יורי שטרן: הפרקליטות תקבל נגיד את ההמלצות שלכם לגבי כתבי אישום וכו', אבל איזושהי חלוקת אחריות כבר תהיה יותר ברורה מאשר היום, ואז אנחנו נמשיך בשיחה הזאת גם במישור הזה של האחריות בתוך המערכות, מערכת משרד התחבורה, מערכת הרכבת, וגם תפקידן של הרשויות המקומיות שכנראה לא מילאו את חובותיהן ותוצאה ידועה.
יורי שטרן: הדיון הוא בסוגיית תת אלוף עיבל גלעדי, הכותרת לא הייתה ממש מדויקת, כי אנחנו לא דנים במינוי לקרן פורטלנד, אלא במינוי שלו כמתאם פעילות ההתנתקות מטעם משרד ראש הממשלה, משרד ראש הממשלה טוען שהוא לא מתאם, הוא יועץ חיצוני.
יורי שטרן: בכל מקרה אדם שמעורב בסוגיית ההתנתקות מעורבות עמוקה, ויש לו עניינים כלכליים באותו אזור, מצידה של הרשות הפלשתינית.
יורי שטרן: ביקשתי ממנהלת הוועדה להכין ישיבה בנושא זה, כי אני רואה בזה סימני שחיתות מובהקים, הגיעה ממזכירות הכנסת גם החלטה של יושב ראש הכנסת לערוך דיון מהיר בנושא הזה לפי פנייתו של חבר הכנסת אורי אריאל .
יורי שטרן: לפני שאנחנו פותחים בדיון אני רוצה להעיר למר אורן מגנזי, שיושב איתנו פה.
יורי שטרן: כשאתה עונה לכנסת אורן, תעשה את זה בצורה מכובדת, כאשר לפי בקשת הוועדה מרכז מידע של הכנסת אוסף חומר, לא צריכים להשתלח בו, אלא לשלוח חומר.
יורי שטרן: הדיון פה הוא לא במקום שאילתות או דברים אחרים, הוא לפי החלטת מזכירות הכנסת, בהנחיה של יושב ראש הכנסת לכן אני מבקש עם כל הכבוד למשרד ראש הממשלה ולעובדים בו –
אורן מגנזי: מסירת מידע נעשית בדרכים המקובלות, לא על ידי פקס שאני מקבל מעובד –
יורי שטרן: אז תרים לו טלפון לעובד, התשובה שלך לא מתייחסת –
אורן מגנזי: בהתחלה הוא היה כותב לראש הממשלה אגב, ישירות.
יורי שטרן: , תרים לו טלפון ותעיר לו, התשובה שלך היא כבר תשובה לכנסת, היא לא תשובה לעובד.
יורי שטרן: חומר שאנחנו מקבלים כחלק מהחומרים ממשרד ראש הממשלה לכן זה לא עניין פרטי, פרטי יכולת להעיר לו, גם במכתב לוואי.
יורי שטרן: הוועדה לביקורת המדינה דנה מספר פעמים בסוגיות שקשורות לניגודי עניינים במקרים השונים.
יורי שטרן: פרשת ההתנתקות שאני מקווה שפעם גם תיחקר בצורה יסודית, אנחנו רק דנים בוועדה לביקורת המדינה בהיבטים המנהליים שלה בדרך כלל, למשל איך התקבלה ההחלטה המוזרה הזאת, איזה עבודת מטה קדמה לה, ניסינו לבדוק, שאלו את ראש הממשלה, הוא אמר לנו שלפעמים הוא מתייעץ עם עצמו, זאת כנראה הייתה ההתייעצות לקראת קבלת ההחלטה מצידו על התנתקות.
יורי שטרן: אנחנו רוצים לבדוק איך התקבלה ההחלטה על פינוי ישובים בצפון רצועת עזה, שלפי כל ההיגיון המקורי לפחות וההצדקות שניתנו לתוכנית הזאת בכלל לא היו צריכים להיות כלולים בסיפור הזה.
יורי שטרן: שאלנו את הרמטכ"ל מאיזה שלב נכנס לפעולה הוא ואנשי צבא להתייעצות, לקראת קבלת ההחלטה הגורלית הזאת, התברר שהם הוזמנו לדיונים לאחר שראש הממשלה כבר החליט והכריז על התנתקות.
יורי שטרן: חלק מהעניין בהתנתקות ולא רק בה כמובן, אבל בהתנתקות אנחנו כל הזמן פוגשים אנשים שיש להם אינטרסים לכאורה לפחות מנוגדים, בשיא, שהוא גם מתנתק וגם יש לו חברות שהוא עומד בראשן אדמות באזור שלשם מעבירים את המתיישבים מחבל עזה, אדון ויסגלס שהוא משמש כיועץ בכיר לראש הממשלה והוא מעורב בקזינו.
יורי שטרן: אומנם הוא חתם על הסכם ניגוד אינטרסים, שלפיו כל עוד הוא יועץ ראש הממשלה, הוא לא יעסוק בקזינו, אבל למחרת היום, אחרי שהוא יפסיק, אני מקווה שבקרוב מאוד, להיות יועץ ראש הממשלה, הוא כבר יכול לעסוק בקזינו.
יורי שטרן: זאת אומרת זה ממש הפיכת הסכם ניגוד אינטרסים לפיקציה, פיקציה מוחלטת, הרי הסכם ניגוד אינטרסים, זה הסכם שחייב למנוע בפעילות של האדם, סתירה מסוימת בין האינטרסים שמוכתבים על ידי התפקיד שלו לבין האינטרסים האחרים שלו.
יורי שטרן: מה זה משנה אם למחרת היום הוא יכול לחזור לעסקים הפרטיים שמנוגדים למה שהוא עושה היום, איך זה יכול להיות שרק מניעה לתקופה, מניעת ההתחייבות להימנע מזה לתקופת הפעילות במשרה, היא זאת שכביכול עונה להגדרה של ניגוד אינטרסים, אני רוצה לשאול את זה את היועץ המשפטי, את סגן היועץ המשפטי.
יורי שטרן: כמובן בסיפור של גלעדי, כפי שהוא מופיע קודם כל בעיתון מקור ראשון, נוצרת גם תנועה מאוד מוזרה של אדם שמשמש בתפקיד בכיר מאוד במערכת ההתנתקות, ביחד עם זאת הוא נציג של הקרן שיש לה , שהיא מעודדת התפתחות כלכלית בשטחים שישראל אמורה לפנות לפי תוכנית ההתנתקות, כולל בנייה מסיבית ודברים אחרים.
יורי שטרן: נאמר לנו שהוא לא חשוף למידע סודי, אבל זה כמעט ולא יכול להיות במציאות כזאת.
יורי שטרן: יותר מזה, הוא מייצג קרן שאחת המטרות שלה, המוזרות בעצם, כי המטרה הראשית לקדם את האינטרסים של בריטניה הגדולה ושל האיחוד האירופאי בעולם.
יורי שטרן: אדם שהוא מתוקף תפקידו צריך לקדם אינטרסים של מדינה זרה, הוא מונה ליועץ בכיר אם לא למתאם של פעילות מדינית ביטחונית של ממשלת ישראל.
יורי שטרן: זה דבר שאני לא חושב שהיה לו תקדים כלשהו.
יורי שטרן: אני מבקש מחבר הכנסת אורי אריאל להרחיב בהצגה.
יורי שטרן: קריאה: אתה מוכן להסביר מה זה קרן פורטלנד ?
אורי אריאל: אני אגע בזה,
יורי שטרן: יש לנו תשובה גם מהבעלים של הקרן,
אורי אריאל: יש לי הצעה, כדי לחסוך זמן, יש פה נייר שהכינה גם הכנסת,
יורי שטרן: יש גם תשובה של קרן פורטלנד.
אורי אריאל: בוקר טוב, תודה ליושב ראש, קשה קצת להרחיב אחרי דבריך, אבל אני אמקד את זה בכמה דברים שלפחות בעיני הם עלולים, אני אומר את זה בזהירות, עלולים להיות מאוד בעייתיים.
אורי אריאל: הבקשה שלי לדיון מהיר עלתה מתוך כתבה של גברת פזית רבינוב ממקור ראשון לפני כשבועיים.
אורי אריאל: ששם היו , זו כתבת תחקיר, אני חושב שמי שראה, ראה, אפשר לחלק אותה, היא נמצאת פה, היא מעלה סימני שאלה רבים לגבי ההתנהלות בקשר למינוי, והתפקוד בעניין הזה וניגוד האינטרסים האפשרי.
אורי אריאל: העניין עלה גם בשאילתא בכנסת, לפני כשבועיים ב13 ליולי, ואז אמר שר התחבורה, השר מאיר שטרית, ענה שיש נייר שנמצא בשלבים מסוימים, אני יכול להקריא מתוך הפרוטוקול, אם יהיה צורך, כדי לדייק בדיוק, להראות את הדברים במדויק.
אורי אריאל: פעמים רבות, כך הוא אומר, שבכלל אנשים נכנסים לעבודה, למרות שהם לא גמרו את סידור העניינים שלהם עם נציבות שירות המדינה וכדומה.
אורי אריאל: וגם זה אפשר להקריא, אני חושב שיש גם את זה.
אורי אריאל: זו שאלה ראשונה שלי.
אורי אריאל: אני רוצה לשאול את השאלות המדויקות שלי כרגע, יכול להיות שמתוך הדיון תעלנה נוספות או הערות.
אורי אריאל: אחת – האם יש מסמך חתום של מר גלעדי, בנושא ניגוד העניינים, והאם הוא גמור, לא מסמך טיוטא ראשונה, חמישית, עשירית, מסמך גמור, או תגידו אתם את הסטאטוס המדויק, נכון לתאריך של היום , זה דבר אחד.
יורי שטרן: גם ממתי הוא מועסק בפועל.
אורי אריאל: דבר שני שאני מבקש לעמוד עליו והוא מופיע בתשובתו של מר מגנזי אורן ידידנו, לא יכול להיות, אני אומר לך את זה מהיכרותי את עבודת הממשלה, שמר גלעדי לא חשוף למיד סודי, אני אסביר למה, בלי ששאלתי אותו ובלי שראיתי את תגובתך, אלא לפני רבע שעה.
אורי אריאל: אני מבקש לקבל חומר לגבי מועד ההתנתקות, סדר ההתנתקות, ראיתי את התשובה ואני מתייחס, תקנו אותי, אדרבא, בשביל זה בדיוק הדיון.
אורי אריאל: תראו, אני הייתי צריך להגיד את זה, כשראיתי את כתבתה של גב' רבינה, והגשתי את הדיון, אני אישית מניסיוני יודע שבעיתונים פעמים רבות שלא מדייקים, ככה זה, אני לא רוצה להטיל עליהם רפש, אבל פעמים רבות מניסיוני האישי, אני רואה מה כותבים על דברים שהייתי בהם ואני רואה שזה לא מדויק, לכן זה ההזדמנות לברר את זה.
אורי אריאל: לכן אתם פה ותענו ואני אקבל את דבריכם כדברי אמת, מוסמכים, ואין לי בעיה.
אורי אריאל: עכשיו העניין הוא בבירור, לא עניין של האשמות.
אורי אריאל: חלק מההחלטות לגבי נניח תאריך הפינוי ואיך פונים, נובע מהרבה מרכיבים, אבל מעוד שניים.
אורי אריאל: אחד זה מה יעשו הערבים, שזה בוודאי חומר מודיעיני ומה יעשו להבדיל, מה יעשו היהודים, גם זה חומר מודיעין.
אורי אריאל: מי שיגיד לי פה ויחזור, אני אקבל את דבריו, אני אבקש לשקול יותר לפני שעונים לי, שבצורה חד משמעית, ללא שום סיוג, מר עיבל גלעדי, לא רואה, לא שומע, לא יודע, שום דבר מהחומר המודיעיני הזה, אני אקבל את דבריו, אני כבר אומר.
אורי אריאל: אני מתקשה מאוד להעריך שזה המצב, אני חושב שאני קצת מכיר איך המדינה הזאת עובדת, איך משרד ראש הממשלה עובד, אני מתקשה, זה הכול אני יותר מזה, לא רוצה להגיד.
אורי אריאל: הדבר השלישי, תראו, יש פה לפחות מבחינת הכתבה, ניגוד אינטרסים ברור.
אורי אריאל: לגבי יוזמות של פעם אחת אדם ששותף ברמת בחירה, אולי אפילו בחירה מאוד, במשרד ראש הממשלה, באפון כפוף ישירות לראש הממשלה או למנכ"ל משרדו, לבין עסקים שהוא עושה עם הגורם השני, לא רוצה להגיד עכשיו האויב אפילו, עם הגורם השני.
אורי אריאל: הדברים האלה גם לו יצוין שתסבירו שאין פה באופן ישיר, הרי יש גם מראית עין.
אורי אריאל: מדינה, ממשלה, יכולה להגיד זה חוקי, נניח שאתם תסבירו וזה הכול חוקי, נניח לרגע.
אורי אריאל: לא צריך שכל היום יגידו זה חוקי וגם מסריח, אפשר לרגע גם לעצור את הסירחון, זה גם איזה שהיא בעיה אקולוגית.
אורי אריאל: ראיתי עכשיו הוגש חוק, אוויר נקי, לכנסת, הגיש אותו חבר הכנסת שרון, חתומים איתו עוד איזה חמישים חברי כנסת.
אורי אריאל: אם אפשר לבקש קצת אוויר נקי קצת, מעת לעת שנוכל לקחת שאיפה ואחרי זה יום נניח בבעיה הגדולה, באוויר המלוכלך, אבל אחרי כן תנו לנו עוד שאיפה.
אורי אריאל: כבר הזכיר חבר הכנסת בני אילון ידידי והזכיר את זה יושב ראש הוועדה, יש בעיה אומרים עם המינוי הזה, ויש בעיה עם המינוי הזה, יש איזה מינוי שאין בו בעיה?
אורי אריאל: בזמן האחרון אני מדבר, חס וחלילה לא מדבר פה על ימים עברו יש פה עובדות ועובדים מסורים במשרדי הממשלה, לא מדבר עכשיו על כולם, לא רוצים לעשות הכללות.
אורי אריאל: אומרים אייל ארד הוא כזה, וזה אומרים עליו הוא כזה.
אורי אריאל: יש סיפור על אחד חסיד שהלך לרבה שלו, אומר כולם אומרי שאני כזה, נואף וזה לא נכון.
אורי אריאל: הרבה אומר לו תגיד, זה גם צריך להיות נכון, לא מספיק שאומרים.
אורי אריאל: חברים, תנו לנו קצת אוויר נקי, תנו לנשום במדינה הזאת.
אורי אריאל: יש פה נציג של שירות נציב המדינה?
קריאה: זה לא קשור אליהם, כי זה לא עובד מדינה.
אורי אריאל: אני אגיד לך מה קשור, מה שקשור זה דברי השר שטרית, אני אקריא אותם בכל זאת , זה שתיים שלוש שורות.
אורי אריאל: עונה השר שטרית, התנהל שם דו שיח בתאריך 13.7 מליאת הכנסת, לשאלה של חבר הכנסת לוי, חבר הכנסת הרב יצחק לוי – מדוע לא הסתיימה חתימת ההסכם לפני הכניסה לתפקידו, זה לא דבר שאינו שכיח, לצערי הרב בהרבה מאוד מקרים אנשים נכנסים לעבודה בממשלה, גם במשרד ראש הממשלה וגם במקומות אחרים, קורה לעתים שאינם משלימים את כל הפרטים, קורה לא אחת ולא שתיים.
קריאה: זה נכון,
אורי אריאל: בסדר, אני שואל את הנציבות אם אתם יכולים להגיד לנו בהזדמנות הזאת כמה זה קורה, איך זה קורה, כדי שנוכל אולי דרך הדיון הזה גם להבין את העניין הזה, הסוגיה הזאת.
אורי אריאל: אני בשלב הזה עוצר ומעביר –
יורי שטרן: אני רוצה להוסיף רק, שתתארו לנו את תפקידו של מר גלעדי, ממתי הוא מועסק,
אורי אריאל: מתי נחתם זיכרון , ניגוד אינטרסים,
יורי שטרן: שאלה נוספת שאני בעצם ציינתי את הדבר הזה, האם זה מקובל שלתפקיד רגיש במשרד ראש הממשלה ובמשרד ממשלתי, ספציפי במשרד ראש הממשלה, מקבלים אדם שעומד בראש הארגון, במקרה הזה, זה סניף ישראלי של הארגון, שהמטרה שלו לקדם אינטרסים של מדינה זרה.
יורי שטרן: אם אתם רוצים את הקטע הזה מתקנון של הקרן, אנחנו נספק לכם.
קריאה: מי זאת המדינה הזרה במקרה זה?
יורי שטרן: זו קרן פורטלנד שאדון גלעדי עומד בראש הסניף הישראלי שלה, שהמטרה המרכזית שלה בהגדרה –
אורי אריאל: הקרן היא בריטית,
יורי שטרן: זה קידום האינטרסים של בריטניה ושל האיחוד האירופאי בעולם.
יורי שטרן: האם אתם בכלל בדקתם בין היתר גם את התקנות ואת המסמכים של קרן פורטלנד, בשביל להבין מה יכול להיות ניגוד אינטרסים, בין היתר לפי מה נמסר לי, קרן פורטלנד בין ההמלצות שלה לרשות הפלשתינית, ממליצה מאוד על פיתוח קזינו, אז אולי יש פה קשר פסול לחלוטין בין קידום המטרות האלה של קרן פורטלנד לבין העסקתו של מר גלעדי יחד עם מר ויסגלס באותו משרד?
קריאה: משנה ליועץ המשפטי לממשלה, מלכיאל בלס,
יורי שטרן: לפני שאתה תענה, אני מציע סדר כזה, א' אני רוצה שסמנכ"לית משרד ראש הממשלה תתאר לנו את התפקידים שלו, ממתי הוא מועסק, אחר כך נציבות שירות המדינה תסביר לנו איך אנשים שיש אצלם ניגוד אינטרסים, איך הם מועסקים ללא -, איך מקובל להעסיק שיש אצלם ניגוד אינטרסים לפני שנחתם איתם הסכם וכמה זה מקובל ואז אחר כך מר בלס.
צביה שמעון: אני סמנכ"לית של משרד ראש הממשלה.
יורי שטרן: אני מסתמך על מה ששטרית אמר.
צביה שמעון: התפקיד של עיבל גלעדי במשרד ראש הממשלה הוא יועץ חיצוני לעניין תיאום הסברה ותקשורת.
יורי שטרן: מה עוד נשאר ?
צביה שמעון: לעניין תוכנית ההתנתקות ואך ורק בזה הוא עוסק.
אורן מגנזי: אז קשור, תיאום ההסברה והתקשרות,
צביה שמעון: תיאום ההסברה והתקשורת,
אורן מגנזי: הוא לא מתאם בין משרד הביטחון למינהלת סלע, או בין משרד הביטחון למשטרה איך מפני, הוא עוסק בצדדים ההסברתיים והתקשורתיים –
צביה שמעון: בלבד, אני רוצה להדגיש, הוא עוסק אך ורק בדברים האלה,
יורי שטרן: למה משרד הממשלה זקוק ליועץ חיצוני, עם צוות הדוברים המעולה שלו?
צביה שמעון: אני אומר לך , יש לנו הרבה, הרבה יועצים חיצוניים שאנחנו מעסיקים בכל מיני נושאים.
יורי שטרן: אייל ארד לא מספיק?
צביה שמעון: אייל ארד עושה משהו אחר, אם תזמינו אותנו בשמחה, נסביר,
יורי שטרן: העברתם לו תקציב יפה, אז עכשיו הוא עסוק במשהו אחר.
צביה שמעון: אייל ארד עוסק במשהו אחר, עיבל גלעדי מתאם את הסברה וענייני התקשורת בנושא ההתנתקות.
יורי שטרן: מה הכישרון המיוחד שלו בשביל העניינים האלה?
צביה שמעון: הוא מכיר את הנושאים, הוא היה בצבא , האמת היא שמי שבחר אותו זה הנהלת המשרד, ואנשי ההסברה במשרד,
אורן מגנזי: הוא היה ראש חטיבת תכנון אסטרטגי באגף תכנון של הצבא עד לפני פחות משנה.
יורי שטרן: הוא עסק בהסברה?
אורן מגנזי: הוא מכיר את המטרייה,
יורי שטרן: הוא עסק בהסברה אי פעם?
יורי שטרן: הוא יועץ לענייני הסברה,
אורן מגנזי: לא יודע לענות לך, אני לא יודע לענות,
קריאה: התשובה היא שלא, חברים זה לא כל כך מסובך, יש לו הרבה מעלות –
צביה שמעון: התפקיד שלו הוא בעיקר לא הסברה, יש לו הרבה ניסיון של הופעה בתקשורת, יש לו ניסיון, אבל התפקיד העיקרי שלו הוא התיאום בין כל הגופים ובזה הוא עסק, בזה הוא מתמחה, זה הלימודים שהוא עשה, הוא קושר בין כל גופי ההסברה, כדי שמדינת ישראל תדבר בקול אחד.
יורי שטרן: כן, תוכנית כזאת אבסורדית, באמת קשה להסביר, אני מבין שיש צורך בגיוס יותר גדול.
צביה שמעון: אנחנו עובדי מדינה, זה לא ענייננו,
יורי שטרן: אתם לא צריכים להגיב, כן, בבקשה, אז זה התפקיד שלו,
צביה שמעון: זה התפקיד שלו,
אורן מגנזי: מעשרה באפריל 05,
אורי אריאל: עד מתי?
צביה שמעון: עד עכשיו ובכלל,
אורי אריאל: לא, יש לו חוזה,
אורן מגנזי: החוזה לשנה,
אורי אריאל: לשנה?
צביה שמעון: כן,
אורי אריאל: סליחה, ברשות היושב ראש, אם תוכלי רק להסביר את ההיגיון, אני קראתי, שמעתי את ראש הממשלה באופן ישיר, מבחינתו זה ייגמר בסוף ספטמבר, ועד סוף השנה בכלל לא יישאר אף יהודי, יהיה יודנרייט שמה, משהו כזה, ושנה זה נראה לי אחרי זה, לא?
שלומית ברנע -ברגר: ההסכם הוא בדרך כלל סטנדרטי לשנה, כאשר מדובר ביועץ חיצוני הוא נותן שירותים, שירותי יעוץ, אם וככל שהמשרד מבקש, אם המשרד ימצא לנכון שאין צורך בכך, לדוגמא החל מספטמבר, אז למרות שהחוזה הוא לשנה, הוא לא יבקש ממנו שירותי ייעוץ, הוא מקבל את שכרו לפי שעות.
יורי שטרן: יש לו תוכניות התנתקות נוספות,
אורי אריאל: אם בראשון לנובמבר, לשם הדוגמא, יגידו לו אדוני, אנחנו לא מבקשים ממך דקה עבודה, בזה בעצם מסתיים החוזה שלו?
אורי אריאל: יש פה שתי שאלות, סיום חוזה פורמאלי, או שאומרים אתה עובד לפי שעות, אבל היות ולא עבדת, כי לא ביקשנו ממך, אז אנחנו לא נשלם לך, אבל אתה עדיין בחוזה, שתי שאלות.
שלומית ברנע -ברגר: קודם כל הוא לא עובד של המשרד, הוא כמו קבלן, הוא יועץ חיצוני, הוא נותן שירותי ייעוץ לפי בקשת המשרד.
שלומית ברנע -ברגר: המשרד רשאי שלא לבקש ממנו שירותי ייעוץ, למרות שהחוזה בתוקף, המשרד רשאי תמיד, בהודעה של עשרה ימים מראש להודיע, מכל סיבה שהיא, על סיום החוזה, זה נתון ופררוגטיבה שלהם.
יורי שטרן: הוראה כזאת לא מחייבת מכרז ?
שלומית ברנע -ברגר: זה מחייב מכרז, אלא אם כן יש תקנת פטור, במקרה הזה, ההתקשרות הייתה באמצעות תקנת פטור, לתקנות חובת המכרזים.
שלומית ברנע -ברגר: אני לא זוכרת בדיוק כרגע, נדמה לי שבמקרה דנן –
יורי שטרן: אני מבקש לוועדה הסבר, למה זה היה פטור ממכרז.
יורי שטרן: אם יש לו עודף כישורים בהסברה.
שלומית ברנע -ברגר: במקרה הזה קיבלנו מכתב מסמנכ"ל משרד החוץ, גדעון מאיר, שלאחר שהוא עמד על צרכי ההסברה והתקשורת של תוכנית ההתנתקות, הוא כתב שהוא לפי מיטב הבנתו, האיש המתאים ביותר לעשות את התפקיד, אני יכולה גם להקריא – "הובא לידיעתי כי משרד
שלומית ברנע -ברגר: כם מחפש יועץ שיטפל בכל הקשור לתיאום של גורמי הסברה וגורמים נוספים העוסקים בתוכנית ההתנתקות, כגון מערכת הביטחון, משרד החוץ, מנהלת סלע, משטרת ישראל וכו', וכן בתיאום עמדות להעברת מדיניות הממשלה לשימוש האנשים שמתפקידם לגבש את האסטרטגיה ואת המדיניות ולהעביר מסרים ומידע למכלול רחב של ארגונים בינלאומיים וישראלים בנושא ההתנתקות.
שלומית ברנע -ברגר: לתפקיד זה נחוץ אדם בעל כישורים רבים והיכרות טובה עם הגורמים השונים, בשל הרגישות סביב הנושא ומכיוון שהאיש יצטרך להיכנס לתפקיד מיידית, מבלי שתהיה לו הזדמנות להתארגן, לפי מיטב ידיעתי תת אלוף מיל.
שלומית ברנע -ברגר: עיבל גלעדי הינו האדם היחיד שיש לו הכישורים הניסיון והיחיד" –
יורי שטרן: היחיד, ועל סמך זה פטרתם מהמכרז?
שלומית ברנע -ברגר: - מטלות אלה בנסיבות הללו, זאת מתוך היכרות משותפת עם תת אלוף גלעדי, במסגרת עבודתי כסמנכ"ל הסברה במשרד החוץ.
שלומית ברנע -ברגר: " כאשר יש לנו חוות דעת, על פי תקנות חובת המכרזים, נדמה לי זה תקנה 3.29, אם אני לא טועה, כאשר יש צורך מיידי בהתקשרות עם יועץ חיצוני וניתנת חוות דעת מקצועית ,ואני חושבת שסמנכ"ל הסברה במשרד החוץ זה סמכות מקצועית שאיננה שנויה במחלוקת, ניתנת חוות דעת מקצועית של עובד מדינה, שהוא האדם היחידי שבנסיבות העניין, עקב אילוצי הזמן ועקב הצורך המיידי –
יורי שטרן: שולמית, את שומעת את עצמך?
יורי שטרן: זאת אומרת המלצה אחת –
שלומית ברנע -ברגר: או.
שלומית ברנע -ברגר: קי.
שלומית ברנע -ברגר: , בנסיבות האלה, באישור המנכ"ל,
יורי שטרן: המלצה אחת של אדם,
שלומית ברנע -ברגר: זה מה שהתקנות מחייבות,
יורי שטרן: שלדעתי חרג מסמכותו ואני אכתוב לו מכתב, בזה שהוא טוען שהוא האדם היחיד, הוא יכול להמליץ עליו, אבל לטעון טענה שהוא היחיד, זה נראה לי חריגה פשוט מהסמכויות של הממליץ.
יורי שטרן: על בסיס המלצה אחת את רוצה לספר לי שבמצוקה כזאת אנחנו נמצאים וזה באמת היה כל כך נחוץ, בחודש אפריל, למצוא מיד את ה יועץ, שזה נתן בסיס חוקי לפטור מהמכרז?
יורי שטרן: אתם אפילו לא ביקשתם אפילו SECOND OPINION לעניין הזה.
שלומית ברנע -ברגר: תשובתי אדוני, שכל ההתקשרויות עם היועצים החיצוניים, שנעשות לפי תקנת פטור זו, מחייבות חוות דעת אחת ויחידה, אין צורך ב SECOND OPINION זוהי לא חוות דעת של עובד זוטר במשרד שלא רלבנטי, מדובר בסמנכ"ל הסברה במשרד החוץ, אין לנו כל סיבה להניח שזו חוות דעת לא ראויה, בנוסף, יש לנו הנחיות ממשרד המשפטים, מהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עורך דין מייק בלס, שלפיהם ניתן לנהוג גמישות בכל האמור בהתקשרויות חיצוניות, בקשר עם ההתנתקות וזה נוכח הנסיבות המיוחדות.
יורי שטרן: זאת אומרת ההתנתקות היא מעל לכל,
אורי אריאל: אפשר לקבל את המכתבים האלה?
אורן מגנזי: המכתב הזה פורסם מזמן, כל מה שנאמר זה שלוח הזמנים של ההתנתקות מחייב להבין שאתה צריך לעשות עבודות קרקע מהירות, שאתה חייב להעסיק מישהו, קבלן כזה ואחר שיעבוד, מותר גם לעשות שימוש בתקנות הפטור, זה כל מה שנאמר, אפשר להעביר אותו לכבודו ויראה מה כתוב.
יורי שטרן: אבל אתם פתחתם פה פתח לקורולציה אמיתית, אבל שחיתות נטו.
יורי שטרן: לקורולציה, לשחיתות כן,
אורן מגנזי: אני חולק על מה שאתה אומר,
יורי שטרן: מה זה, באמת, איזה מין דבר זה?
יורי שטרן: כל התקשרות שהיא, מספיק שפקיד אחד כותב על כך שהוא היחיד, ואתם כבר מעסיקים אותו?
יורי שטרן: באמת, הכול מזויף פה,