GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: למרות שמשרד הקליטה הוא לא חלק מרכזי במערכת, הוא פעיל מאוד בתחום העסקים הקטנים, והלוואי שהרבה משרדים היו עושים בתחומם, מה שמשרד הקליטה עושה בתחומו.
יורי שטרן: אני מברך את הרשות לעסקים קטנים, את היושב ראש, המנכ"ל, את המשנה למנכ"ל של משרד התעשיה והמסחר, ומנכ"לים של הארגונים הכלכליים.
יורי שטרן: אני לא מכיר את כולם, אבל אני מניח שלפי הרשימה מיוצגים פה רוב הארגונים הכלכליים.
יורי שטרן: אני אתחיל בגילוי נאות: יש לי קשר שנים רבות לנושא עסקים קטנים.
יורי שטרן: היתה לי הזכות להיות גם בצוות ההקמה של המט"י הראשון שהוקם בת"א, באגוד לשכות המסחר שם עבדתי.
יורי שטרן: אני הבאתי את הג'וינט לחברה הזאת.
יורי שטרן: אחר כך הייתי בצוותים המשניים של הקמת הרשות לעסקים קטנים, ששמואל בהט הוביל אותה.
יורי שטרן: בזמנו הייתי מייסד ויו"ר הנהלה של התאחדות היזמים, זה גוף שהקמנו ב-1992 כעמותה של יזמים עולים מברית המועצות.
יורי שטרן: גם בכנסת ייסדתי פעמיים, בפעם הראשונה ב-1996 ובכנסת הבאה ב-1999 את השדולה לעסקים קטנים ולעצמאים והייתי יושב ראש השדולה.
יורי שטרן: העובדה שמבקר המדינה התייחס לנושא עידוד העסקים הקטנים בישראל היתה בשורה מאוד טובה ומבטיחה כי לאחר פריצת דרך שהיתה בתחילת שנות ה-90', כשראש הממשלה דאז, יצחק רבין ז"ל ומיכה חריש שהיה שר התמ"ס, החליטו על הקמת הרשות.
יורי שטרן: בהתחלה הוחלט על צוות ההקמה ואחר כך על ההקמה.
יורי שטרן: תוך זמן מאוד קצר הפכה מדינת ישראל לאחת המדינות המפותחות, המעיזות והיוזמות בתחום העסקים הקטנים.
יורי שטרן: עשינו דברים שאנשים מארצות אחרות, שעסקו בתחום העסקים הקטנים, באו ללמוד מאיתנו מה שהצלחנו לעשות תוך זמן מאוד קצר.
יורי שטרן: היתה פריחה בתחום הזה וגם בשטח עצמו היו יוזמות רבות מאוד, שחלקן היו תוצאה של העליה הגדולה מאוד מברית המועצות.
יורי שטרן: זה היה אחד הגורמים המרכזיים ובעצם היווה זרז להקמת רשות לעסקים קטנים.
יורי שטרן: גם השוק הישראלי מאוד התעורר כתוצאה מהחשיפה ומדברים אחרים.
יורי שטרן: אפשר להגיד, שהיה עודף של יוזמות, והיתה אווירה של צמיחת במגזר העסקים קטנים.
יורי שטרן: היתה תשומת לב ממשלתית לנושא הזה, היתה פופולריות פוליטית.
יורי שטרן: כל זה דעך ונגמר והמכשירים שהקימו באותן השנים, במידה מסויימת אני יכול להגיד הקמנו, התחילו להתפרק, להתרוקן, לאבד עוצמה.
יורי שטרן: הקרן לעסקים קטנים בערבות ממשלתית הפסיקה בעצם לממש את יעודה והפכה לבלתי נגישה ליזם.
יורי שטרן: המצב הכלכלי השתנה ובמקום צמיחה כלכלית התחילה הנסיגה.
יורי שטרן: הבעיה המרכזית לעסקים קטנים היתה, לא איך להקים עסק אלא איך לשרוד.
יורי שטרן: המערכת שמדינת ישראל בנתה לא מצאה מענה כלל וכלל למצוקתם של העסקים.
יורי שטרן: הקרנות עדיין דיברו על הקמת עסקים חדשים, כאשר אנשים השתגעו מרוב תסכול ופשוט ירדו מהמפה.
יורי שטרן: כל שבוע היינו מאבדים מאות אם לא אלפי מקומות עבודה.
יורי שטרן: אם זה קרה במפעל גדול, אז היו שביתות ובוודאי הפוליטיקאים נכנסו לתחום.
יורי שטרן: אבל כאשר היה מדובר במותם של עשרות עסקים קטנים מידי יום, אז מי שם לב שפה נפלטים 3 עובדים ושם 5, ופה אחד סוגר את הבסטה ונשאר בלי ביטוח ובלי אבטלה, בלי שום דבר.
יורי שטרן: כל המנגנון שהממשלה הקימה התברר כלא רלוונטי לחלוטין, דווקא כאשר הוא היה הכי נחוץ והכי נדרש.
יורי שטרן: משרד האוצר עשה את הכל כדי לדכא את המגזר העסקי עוד יותר ובמקום להבין שתפקידו להיות משרד שאחראי על הכלכלה הישראלית ולסייע לעסקים, הוא התאכזר אליהם ובנה עוד תנאים על גבי תנאים לקבלת סיוע.
יורי שטרן: כל ניסיונותינו אז בכנסת, להביא להקמת קרן לסיוע לעסקים במצוקה, קרן לסיוע בהון חוזר, הורדת כל מיני תנאים מגבילים בקרן הממשלתית, לא עזרו.
יורי שטרן: משרד האוצר היה אטום לחלוטין.
יורי שטרן: לא היתה אפילו מראית עין של נכונות לשמוע ולסייע.
יורי שטרן: בעיני זאת היתה תקופה טרגית ומבישה, לא רק במובן הכלכלי.
יורי שטרן: אמנם היו נסיבות קשות, שרבות מהן היו אובייקטיביות, אבל הממשל והמערכת ציבורית כשלו במתן סיוע למגזר העסקי כדי שיוכל לשמור על עצמו, לשמור על תעסוקה.
יורי שטרן: אני בטוח שמדינת ישראל שילמה בדמי האבטלה או בהבטחת הכנסה פי כמה יותר כסף מאשר היה נדרש בשביל להשאיר את העסקים האלה על פני המים.
יורי שטרן: גם ההתייחסות למערכת כעוד מקום למינויים פוליטיים פגעה קשות.
יורי שטרן: נעשו מינויים לא מקצועיים.
יורי שטרן: מבקר המדינה מצביע בסך הכל על שני פגמים מרכזיים.
יורי שטרן: אחד - חוסר אחידות במערכת, החל מכך שבמשרד התעשיה המסחר והתעסוקה מטפלים בעידוד העסקים הקטנים 3 גופים:
יורי שטרן: הרשות לעסקים קטנים שהוקמה כדי להיות הגוף שמטפל בעסקים הקטנים; הקרן שפועלת בנפרד מהרשות, ותכנית החונכות, שיזם בזמנו יוחנן לוי, שהיה משנה למנכ"ל משרד התעשיה והמסחר.
יורי שטרן: יוחנן לוי היה "מיסטר עסקים קטנים" במדינת ישראל, לפני כולם, לפני המחנה.
יורי שטרן: הוא התחיל ליזום דברים יש מאין, כולל התכנית של חונכות, שהיא תוכנית שבאמת עזרה להרבה מאוד עסקים להתחיל להתנהל כפי שצריך, ויזם עוד הרבה דברים אחרים.
יורי שטרן: בנוסף, למשרד הקליטה יש תכנית עידוד עסקים משלו, תכנית מאוד מוצלחת.
יורי שטרן: קיימת גם הקרן לעולה יזם שקיימת משנות ה-70.
יורי שטרן: המערך שיש במשרד הקליטה לעידוד עסקים הוא מערך ייחודי, והוא הכי ותיק במדינה.
יורי שטרן: ישנם גופים כלכליים נוספים: מכון היצוא עם התכנית שלו לסיוע למפעלים קטנים, התאחדות בעלי תעשיה ומלאכה, איגוד לשכות המסחר, תקופה מסויימת, לה"ב.
יורי שטרן: כמעט לכל גוף כלכלי יש תכנית משלו לעידוד עסקים, ואין הרבה תאום, לפחות תאום שהוא מובנה במערכת.
יורי שטרן: זאת נקודה אחת אליה מפנה מבקר המדינה.
יורי שטרן: הדבר השני הוא העדר הובלה במדיניות.
יורי שטרן: פה באמת מבקר המדינה עשה נכון מאוד כשחזר למנדט המקורי - מה באמת היו המשימות כשהוקמה הרשות?
יורי שטרן: הרעיון היה להקים גוף שלא רק יידע לתת שירותים אלא גם יידע לייצב את מערכת השירותים לעסקים קטנים.
יורי שטרן: יידע להוביל במדיניות, בחקיקה, בהתארגנות.
יורי שטרן: כידוע זה לא קרה.
יורי שטרן: יש לכך סיבות רבות.
יורי שטרן: אני רק אצביע על אחת, שלא מופיעה בדוח, אבל היא משמעותית מאוד: יש רק אזכור אחד בדוח, כאשר המבקר אומר שהיו שינויים תקציביים שנעו בין 50% קיצוץ לבין 60% תוספת, באותה שנה.
יורי שטרן: כאדם שעשה שדולה לטובת העניין הזה במשך שנים, אני חייב להגיד שמשרד האוצר ייצר לרשות לעסקים קטנים מציאות בלתי אפשרית לתפקוד.
יורי שטרן: רוב זמנם של ראשי הרשות היה מבוזבז במירוץ אחר התקציב.
יורי שטרן: בהתחלה לפני שהתקציב נקבע, אחר כך כשהכסף לא עובר, אחר כך כשמקצצים בתקציב.
יורי שטרן: כל פעם טרחה בלתי פוסקת שהעסיקה את המערכת הזאת, ואני לא יודע איזה זמן נשאר בכלל לחשיבה, למדיניות, לחקיקה.
יורי שטרן: לא נשאר זמן.
יורי שטרן: זה גורם שבעיני הרס את המערכת הזאת.
יורי שטרן: יש שינוי לטובה בתקופה האחרונה.
יורי שטרן: גם הגיע צוות, לדעתי אולי הכי מקצועי מאי פעם, להובלת הרשות.
יורי שטרן: כי גם יושב הראש וגם המנכ"ל הם אנשים שקשורים קשר אורגני לעניין הזה שנים רבות.
יורי שטרן: היו סיכומים והיתה רוח חדשה באוצר שסוף סוף באמת השתנתה ההתייחסות לסיוע הפיננסי לעסקים קטנים.
יורי שטרן: נכונות לסבסד ולהשתתף במימון הון חוזר, לסייע במצוקות.
יורי שטרן: נכונות מאוד מוגבלת, אבל יותר גדולה מבעבר.
יורי שטרן: היו החלטות על הקצבת כסף נוסף.
יורי שטרן: בוודאי הוקצב כסף רב לקרן לעסקים קטנים, גם משרד הקליטה נתן לזה עדיפות גבוהה.
יורי שטרן: אולי זה נותן לנו יותר תקווה לכך שאנחנו נחזור להיות מתקדמים ומובילים בתחום ונחזור להיות מדינה שמטפלת, עוזרת או למסה הגדולה - מעל 90% אחוז מבתי העסק שלה הם העסקים הקטנים.
יורי שטרן: בואו לא נשכח שגם העסקים הגדולים שלנו הם לא כל כך גדולים במובן הבינלאומי.
יורי שטרן: אני משמין את אנשי מבקר המדינה לשאת את דבריהם .
יורי שטרן: שוב תודה לכם שעשיתם עבודה שנותנת דחיפה גם לפעילות שלנו בכנסת.
צבי ורטיקובסקי: אני מודה ליושב הראש על הברכות למשרד מבקר המדינה.
צבי ורטיקובסקי: אני מבקש להפנות את תשומת הלב שמנקודת ראות משרד מבקר המדינה, תחום העסקים הקטנים הוא אחד התחומים הכלכליים היותר חשובים להנעת הצמיחה במדינה, למלחמה באבטלה, לחדשנות, התורמים לפיתוח המשק מבחינת התחרות.
צבי ורטיקובסקי: מדינות רבות בעולם הכירו בחשיבות התחום הזה והן נותנות תמיכה וגיבשו מדיניות.
צבי ורטיקובסקי: אני יכול להזכיר כדוגמא את ארצות הברית שהקימה רשות מיוחדת לעסקים קטנים אס.
צבי ורטיקובסקי: בי.
צבי ורטיקובסקי: איי שכפופה ישירות לנשיא ארצות הברית, כדי לתת מימד לחשיבות הנושא.
צבי ורטיקובסקי: אנחנו היינו מצפים, במיוחד ממשרד התעשיה והמסחר, שכאשר הוא מתייחס לנושא העסקים הקטנים, הוא קודם כל ינסה לאסוף מידע, יבצע מחקרים בעזרת הזרועות השונות שעומדות לרשותו, כדי לקבוע מה סוג הסיוע שדרוש לעסקים הקטנים.
צבי ורטיקובסקי: אבל לצערנו זה לא כל כך נעשה.
צבי ורטיקובסקי: ממחקרים שנעשו בעולם ובארץ נראה שהגורמים העיקריים שמקשים על העסקים הקטנים בשלב ההקמה, הם בתחומי המימון, המחסור בתשתיות פיזיות ובירוקרטיה שמקשה.
צבי ורטיקובסקי: בשלב התפעול הם מתקשים בתחומי הניהול, השיווק, המימון וגם התשתית הפיזית.
צבי ורטיקובסקי: כפי שהזכיר היושב ראש, הטיפול מפוצל בין שלושה גורמים עיקריים.
צבי ורטיקובסקי: הפיצול הזה, כשלעצמו, כפי שגם ועדת בהט הזכירה, גורם לטרחה ולחוסר ראייה מערכתית כוללת של התחום.
צבי ורטיקובסקי: התוצאה היא, אם אני יכול להשתמש על דרך ההשאלה, לא תופרים חליפה לצורך של העסק הספציפי.
צבי ורטיקובסקי: לכל גוף יש לו הגדרות משלו וגם כללי תמיכה משלו, וכל עסק צריך לפנות ולמלא שאלונים ולעבור אבחון בנפרד על ידי כל אחד ואחד מהגופים, כאשר סוג כזה של עסקים לא בנויים להתמודד בצורה כזאת עם המערכת.
צבי ורטיקובסקי: לכן לראיה הכוללת ולטיפול המערכתי יש חשיבות גדולה בתחום הזה ולצערנו הביקורת העלתה שלא כך הם מטופלים.
צבי ורטיקובסקי: ברשות
צבי ורטיקובסקי: כם אעבור לכמה ממצאים לפי תחומי העיסוק: בתחום החונכות - אין מידע על התועלת שבחונכות.
צבי ורטיקובסקי: לא אוספים מידע בצורה שיפוטית על מנת לנתח ולראות עד כמה עומדים ביעד, עד כמה מקדמים, עד כמה אותה חונכות מקדמת את העסק.
צבי ורטיקובסקי: המידע שהם אוספים מוגבל מאוד ושיטת הקצאת המשאבים במסגרת תכנית החונכות היא - כל הקודם זוכה.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת, בעל עסק שיוזם יותר, ואולי מבחינת סדר העדיפויות יתכן שלא הוא זה שזקוק כל כך לסיוע, הוא יזכה קודם כל לסיוע.
מל פולישוק-בלוך: אין קריטריונים?
צבי ורטיקובסקי: אין סדר עדיפויות.
צבי ורטיקובסקי: יש קריטריונים אבל כל הקודם זוכה.
יורי שטרן: כל אחד שבא מטופל לפי מה שהוא מגיש.
צבי ורטיקובסקי: בתקנון הרשות שמאוגדת כעמותה, נקבע שהיא תפעל למען חקיקה ראשית וחקיקת משנה לקידום בתחום העסקים הקטנים.
צבי ורטיקובסקי: נמצא, שלמעשה היא לא טיפלה בנושא הזה.
צבי ורטיקובסקי: גם המשרד לא יזם וקידם חקיקה בתחום.
צבי ורטיקובסקי: גם בתקנון הרשות נקבע שהיא תקים, תפעל לביצוע פעולות מחקר.
צבי ורטיקובסקי: הוועד המנהל של הרשות החליט להקים יחידת מחקר וסקרים.
צבי ורטיקובסקי: יחידה כזאת לא קמה, נכון לפחות לאותו מועד שבו בוצעה הביקורת.
צבי ורטיקובסקי: כאשר עסק קטן מעוניין לגשת למכרז ציבורי הוא נתקל בסדרה של קשיים: חוסר מידע על מכרזים, או מחסומים שקשה לו לדלג עליהם, כמו דרישות בנוגע למחזור מכירות, שנות ניסיון, ערבויות, מספר עובדים מינימלי ומרבית ההמלצות של ועדת בהט בתחום לא יושמו.
צבי ורטיקובסקי: בנוגע לקרן לעסקים קטנים, נמצא שגם שם קיימים כמה חסמים שבאו למנוע את האפשרות מהעסק הקטן להסתייע בקרן הזאת - תנאי סף לקבלת הלוואות, עמלות, משך הטיפול, חוסר רציפות בהעמדת תקציבים לרשות הקרן.
צבי ורטיקובסקי: כפי שציינתי, יש חוסר ראיה כוללת, שבאה לידי ביטוי בחוסר אחידות, כפילויות, אדמיניסטרציה מיותרת שלא מאגמת משאבים וגם גורמת, במידה מסויימת, לבזבוז משאבים.
צבי ורטיקובסקי: למעשה המשרד והרשות לעסקים קטנים לא מימשו את ייעודם בתחום הזה.
צבי ורטיקובסקי: המצב, כפי שהיו"ר ציין, היה חריף במיוחד עקב המשבר הכלכלי.
צבי ורטיקובסקי: בשורה התחתונה, אם רוצים לקבל תמונת מצב כוללת, אנחנו מדברים על למעלה מ-390,000 עסקים שקיימים במדינת ישראל.
צבי ורטיקובסקי: הזרועות השונות, לפי הנתונים שאספנו, מסייעות לפעילות של 7% מתחום העסקים הקטנים.
צבי ורטיקובסקי: כשלעצמו זה נתון שראוי לשיפור.
צבי ורטיקובסקי: אני מבקש גם להפנות את תשומת לב הוועדה שמשרד מבקר המדינה הכין עוד דוח שמשיק לנושא, זה דוח שעוסק בקרן הסיוע למפעלים במצוקה.
צבי ורטיקובסקי: זה גם דוח שפורסם במסגרת דוח השנתי 55ב', לצערנו הממצאים שם היו דומים.
צבי ורטיקובסקי: אם כי במקרה הזה, משרד האוצר ומשרד התעשיה והמסחר הבינו שפה הקרן הקודמת לא כל כך מממשת את יעודה והם הקימו קרן חדשה.
צבי ורטיקובסקי: שוב, נדרשת ראייה מערכתית, גיבוש מדיניות וטיפול כולל על מנת לתפור את החליפה המתאימה לכל עסק ועסק כדי לאפשר לו לקום ולשרוד.
צבי ורטיקובסקי: לדעת משרד מבקר המדינה, לא רק שזה יגרום לצמיחה ולכלכלת המדינה אלא שזה גם אמצעי חשוב למלחמה באבטלה.
יורי שטרן: מנכ"לית משרד הקליטה בבקשה.
מירלה גל: אחרי המחמאות שחלקתם לנו בתחילת הדרך, אין לי הרבה מה להוסיף.
מירלה גל: בכל זאת, מאחר והגעתי אני אומר מספר ימים.
מירלה גל: בדרך כלל להצלחות יש הרבה אבות והכשלונות יתומים.
מירלה גל: כאשר מדברים על נושא טיפוח יזמות והקמת המט"י, ישנם הרבה גופים שקושרים כתרים לראשם בנושא הזה.
מירלה גל: האמת היא, כמובן, שנושא טיפוח יזמות עסקית נולד במשרד הקליטה בשנת 1991 וב-1993 קמה הרשות לעסקים קטנים.
מירלה גל: מאז תחילת שנות ה-90 ועד היום סייענו לכ-8,000 בעלי עסקים להקים עסק באמצעות הלוואות ולמעלה מ-30,000 עולים חדשים מצאו מקורות הכנסה כתוצאה מהעסקים האלה.
מירלה גל: ניתנו הלוואות בסדרי גודל של למעלה מ-200 מיליוני שקלים.
מירלה גל: אחוז ה"דיפולטים" הוא הנמוך ביותר בשוק והשרידות של העסקים של העולים החדשים היא בין הגבוהות.
מירלה גל: מעבר לכך גם נתנו הרבה מאוד הדרכות, למעלה מ-25,000 עולים חדשים עברו הדרכות שונות כדי לפתוח עסקים.
מירלה גל: הנושא של יזמות עסקית במשרד הקליטה הוא אחד משלושת האלמנטים הדומיננטים ביותר מבחינת התעסוקה לעולים חדשים.
מירלה גל: בשנתיים האחרונות אנחנו מעודדים את נושא היזמות העסקית, לא רק כחלק מקליטת עליה שכבר נמצאת בארץ, אלא כמנוף לעידוד עליה וזאת באמצעות תכנית חדשה שיזמנו, יחד עם הרשות, שנקראת "ביזנס אי.
מירלה גל: ניתן להתחיל בתהליך בחו"ל על ידי קבלת מידע לצורך הקמת עסק חדש.
מירלה גל: התחלנו עם זה בשנה שעברה בארצות הברית בכנסים שעשינו לישראלים שחיים בחו"ל.
מירלה גל: בהמשך זה התרחב לצרפת, לדרום אפריקה.
מירלה גל: לאחרונה נערך סבב בדרום אמריקה.
מירלה גל: בכוונתנו להמשיך גם למדינות חבר העמים, ובארה"ב לעולים פוטנציאליים.
מירלה גל: כתוצאה מהסבב שעשינו בארצות הברית חזרו ארצה 80 משפחות והקימו עסקים.
מירלה גל: אם נכפיל בבני משפחה זה כ-400 איש, מרביתם ישראלים שחזרו לארץ כתוצאה, בין היתר, של הפעילות הזאת.
מירלה גל: אנחנו פועלים, כפי שציינתי, באמצעות המט"ים אבל אנחנו לא מסתפקים בכך.
מירלה גל: יש לנו מערך של יועצים שמלווים אותנו והם בודקים את הפעילות שלנו ומסייעים בהחלטות לגבי מי זכאי לקבל הלוואה.
מירלה גל: מי היכולת של העסק שלו לשרוד היא גבוהה או לא, ובהתאם לכך אנחנו מחליטים אם לתת הלוואה.
מירלה גל: אני שמחה לומר שבחודש יולי אנחנו מתחילים להפעיל לראשונה הלוואות שלב ב', שתאפשרנה לעולים שצריכים עוד סכום כסף על מנת להגדיל את העסק או שיש להם בעיית מזומנים רגעית שתיפתר בהמשך, נאפשר להם לקבל הלוואות שלב ב'.
יורי שטרן: מי זה עולה אצלכם?
מירלה גל: עולה זה עד 10 שנים בארץ.
מירלה גל: כוח האדם שעוסק בזה במשרד מאוד מצומצם.
מירלה גל: אנחנו פועלים בעיקר מול גורמים מקצועיים מהם אנחנו קונים שירותים.
מירלה גל: חלק מזה נעשה באמצעות המט"ים ושיתוף פעולה עם הרשות לעסקים קטנים, ופרוייקטים כאלה ואחרים, ובאמצעות יועצים עסקיים שנמצאים בשוק שנותנים לנו את הסיוע הדרוש לנו.
מירלה גל: נושא היזמות העסקית מאוד מפותח במשרד.
מירלה גל: אנחנו מרחיבים אותו, עם הפנים החוצה.
מירלה גל: אתר אינטרנט שפועל 24 שעות ביממה.
מירלה גל: התחייבנו לתת מענה תוך 72 שעות ואכן כך זה מתבצע.
מירלה גל: במסגרת המט"ים השונים יש התמקצעות מול אוכלוסיות שונות.
מירלה גל: אנחנו למדים שלא כל העולים החדשים, לא רק מבחינה תרבותית, אלא מבחינת המקצועות שהם מביאים איתם גם בתחום היזמות, הם זהים, ולכן יש לנו מטי"ם שמתמחים בלאומים השונים, וחלקם גם במקצועות השונים.
מירלה גל: לסיום, אני שמחה לראות שנמצא פה יזם שהיום יש לו את אחת החברות המובילות בארץ בתחום האריזות, חברת פק ליין, שהתחילו אצלנו כעסק קטן והיום הם אחד העסקים הגדולים בישראל במדינת ישראל בתחום האריזות.
מירלה גל: אני בטוחה שאם יינתן לו הזמן הוא יוכל לספר באופן אישי.
מירלה גל: אני רוצה להצביע על בעיה בתחום ההלוואות.
מירלה גל: גם כאשר אנחנו, במסגרת הוועדות שלנו, מאשרים את מתן ההלוואות, בעיקר בתחילת השנה, כשאין תקציב למדינה או כשיש בעיית תזרים מזומנים, לפעמים קורה שעל אף שאושרה לעולה הלוואה הוא נאלץ להמתין עד שאנחנו יכולים לתת לו את ההלוואה בפועל.
מירלה גל: אנחנו עושים את המקסימום כדי שהזמן הזה לא יהיה ארוך מידי.
מירלה גל: הייתי שמחה לראות שאותן הלוואות שניתנות לעולים, יוחזרו לאותה קרן לעולה על מנת שנוכל לתת יותר הלוואות או להגדיל את היקף ההלוואות.
מירלה גל: בהחלט הייתי רואה בכך ברכה.
יורי שטרן: את יכולה לציין את התוצרים של הפעילות.
יורי שטרן: מבקר המדינה, לא רק בפרק הזה, אלא בהרבה מאוד התייחסויות אחרות, מדבר על כך שאנחנו יודעים לדווח על היקף השירותים שניתנו, אפילו לפעמים מדווחים על הכסף שהושקע.
יורי שטרן: אבל מה התוצאה הסופית?
יורי שטרן: למשל, עשיתם מבצעים לעידוד העלייה העסקית מחו"ל ואמרת ש-80 משפחות הגיעו מחו"ל?
יורי שטרן: האם הפעולה הזאת בסך הכל משתלמת?
מירלה גל: מאז שהוקם האתר נכנסו אליו למעלה מ-14,000 איש מחו"ל.
מירלה גל: 700 אנשים נמצאים כרגע במגע כזה או אחר לבחינת אפשרות לבוא למדינת ישראל ולהקים בה עסק ו-80 משפחות הגיעו הלכה למעשה והקימו עסק.
מירלה גל: כל זה בתקופה של שנה ושלושה חודשים.
מירלה גל: האתר והתכנית הושקו במרץ 2004.
מירלה גל: גם מבחינת העלויות וההשקעה בהחלט מדובר על הצלחה.
מירלה גל: אני חייבת לומר, שכל תכנית של משרד הקליטה, לפחות בשנתיים האחרונות, מלווה במחקר ובמעקב צמוד כדי לדעת מה הרווח לעומת ההשקעות.
יורי שטרן: עשיתם פעילויות גם בחו"ל?
מירלה גל: עשינו כנסים בארצות הברית.
מירלה גל: בארצות הברית הגיעו לכנסים 1,000 איש.
מירלה גל: אגב, אנחנו מקיימים גם פעילות בארץ מול תיירים.
מירלה גל: בחודשי הקיץ כשיש הרבה תיירים אנחנו מקיימים כנסים בבתי מלון ומציגים להם את התכניות באמצעות הגופים העסקיים שאיתם אנחנו פועלים או באמצעות היועצים של המט"י.
מירלה גל: עכשיו, בתקופה המכביה, יש פעילות מאוד ענפה של משרד הקליטה, גם לעודד את הספורטאים וגם את המשפחות שהגיעו ללוות את הספורטאים.
מירלה גל: מעודדים אותם לעלות לארץ.
מירלה גל: אחד התחומים זה התחום של יזמות עסקית.
מירלה גל: במקומות שונים שמנו יועצים שלנו כדי שיוכלו לשווק את התכנית הזאת.
מירלה גל: מעבר לכך, אלה שהגיעו לארץ קיבלו חומר הסברה ומידע על דיסקט שמכיל גם את כל התכניות של משרד הקליטה באופן כללי, ובאופן ספציפי את התכנית של היזמות העסקית.
מירלה גל: התכנית למכביה היא בשלוש שפות: אנגלית, ספרדית, עברית.
מירלה גל: התכנית ביזנס אי.
מירלה גל: אל היא רק בחמש שפות.
יורי שטרן: למה לא רוסית וצרפתית?
מירלה גל: מרבית האנשים שהגיעו הם דוברי אנגלית וספרדית.
מירלה גל: אל עצמה היא ב-5 שפות.
מירלה גל: גם זה מצוי על דיסקט וגם באתר אינטרנט.
מירלה גל: יש אתר אינטרנט to be in Israel, והוא בחמש שפות, כולל רוסית כמובן.
יורי שטרן: בבקשה כבוד המשנה למנכ"ל.
עודי שנטל: תודה רבה אדוני היושב ראש.
עודי שנטל: אנחנו מסכימים עם מסקנות מבקר המדינה.
עודי שנטל: הדוח מאוד מקיף ונוגע אכן בבעיות הקיימות כיום בבסיס הטיפול בעסקים הקטנים.
עודי שנטל: צודק המבקר שאין גוף אחד שמרכז את הטיפול בעסקים הקטנים אלא שיש לפחות 3 מוקדים שונים, שהוזכרו, שכל אחד בעצם מטפל בעסק הקטן ואין גורם אחד שנותן שירות כולל.
עודי שנטל: אז אותו מוקד יכול לעסוק הרבה יותר בקלות באיסוף מידע, ביצירת קווי מדיניות על בסיס הניסיון של אותו גוף מהפעילות שמתבצעת.
עודי שנטל: שר התמ"ת ביקש מהלשכה המשפטית במשרד להכין הצעת חוק שנקראת הצעת חוק לעידוד עסקים קטנים ובינוניים, שבדיוק עוזרת, או מנסה לפתור את הבעיה.
עודי שנטל: הכוונה לרכז את הטיפול הכולל בעסקים בגוף אחד מרכזי.
עודי שנטל: הגוף הזה יהיה הרשות לעסקים קטנים.
עודי שנטל: ברשות ירוכזו כל מסלולי הטיפול בעסק הקטן, אם זה החונכות, אם זה הליווי השיווקי, אם זה הקרנות וכמובן הקרן להלוואות.
עודי שנטל: כל הטיפול הזה יאפשר לרשות להיות גוף אחד, גוף מתכנן, שיוכל ביתר קלות להפיק מסמכי מדיניות בעקבות המסקנות שלו מהפעילות שתתבצע ברשות.
עודי שנטל: היום כל אחד רואה בתחום ארגז הכלים שלו והוא לא רואה מדיניות.
יורי שטרן: אני לא מבין, בשביל לאחד את מה שנמצא בידיכם, אתם לא צריכים שום חקיקה.
יורי שטרן: בשביל לאחד תכנית חונכות עם הרשות, בשביל לכופף לרשות את החלק שלכם בקרן לעסקים קטנים, אתם לא צריכים חקיקה.
יורי שטרן: זאת החלטה אדמיניסטרטיבית שלכם.
יורי שטרן: בשביל לשדרג את הרשות, כדי לתת לה מעמד סטטוטורי אז כן.
עודי שנטל: אני אמשיך.
עודי שנטל: חלק מהצעת החוק זה הבעיה התקציבית.
עודי שנטל: חלק גדול מהבעיה התקציבית הוא מעמדה המשפטי של הרשות לעסקים קטנים שהיא עמותה ולא גוף אחר.
עודי שנטל: אנחנו מציעים להפוך את הרשות מעמותה לחברה ממשלתית, מה שיבטיח העברה תקינה של כספים לרשות.
עודי שנטל: היום בבסיס התקציב של משרד התמ"ת מופיעים כ-9 מיליון שקלים לרשות לעסקים קטנים.
עודי שנטל: למרות הקיצוצים התקציביים בתקציבי המשרד, המשרד מגייס כספים מסעיפים אחרים ומגיע לתקציב של 18 מיליוני שקלים.
יורי שטרן: זה ביטוי למעמד של נושא העסקים הקטנים במדינת ישראל, 3 מיליון שקלים.
עודי שנטל: זה בבסיס, אבל אנחנו עוסקים בפעילויות אחרות במשרד ומסיטים את זה לטובת עסקים קטנים.
יורי שטרן: תקציב המדינה מבטא את העדיפויות.
עודי שנטל: והיה אם נצליח להכניס את כל 18 המיליון לבסיס, אנחנו נשמח על כך ורק נברך כדי שלא נצטרך כל שנה להעביר להם רק את הבסיס ואז אנחנו צריכים לנהל משא ומתן על הסטת תקציבים.
יורי שטרן: אם זאת תהיה חברה ממשלתית היא תצטרך לפעול כגוף עסקי, זה יכול להיות מנוגד לכמה תפקידים שלה כי לא בכל התערבות שלה כרשות, במתן סיוע לעסקים קטנים, היא צריכה להתנהל כגוף עסקי, להפך.
אבי פלדמן: אפשר לקבוע בהגדרות של חברה ממשלתית שהיא לא חייבת להתנהל על פי שיקולים עסקיים.
אבי פלדמן: ואז זה לא חל עליה, לא בדרך הביצוע ולא בהחלטות של הדירקטוריון.
אבי פלדמן: זה בדרך כלל מופיע כמו ברשות לעסקים קטנים, כחברה שהם נותני שירותים שלא על מנת להרוויח.
אבי פלדמן: זאת אומרת, גופים שהמדינה מקימה כדי שיפעלו לטובת הציבור.
יורי שטרן: מה יש לנו בדומה לזה?
יורי שטרן: אולי החברה למתנ"סים?
אבי פלדמן: אני אחשוב על דוגמאות של גופים נוספים.
יורי שטרן: על כל פנים, למה איחוד הפונקציות, כפי שמבקר המדינה מבקש או מצביע על חוסר האיחוד, למה שזה לא יתבצע כבר.
יורי שטרן: בדיקה זה לא דבר קצר.
עודי שנטל: אני חושב שבעיית של הסטטוס של הרשות היא השאלה המכריעה, כי היום כדי להעביר כספים לעמותה אתה צריך תבחינים, אתה צריך לפרסם כל שנה אר.
עודי שנטל: אף.
עודי שנטל: איי, כי ישנם גופים אחרים שמרגישים שהם יכולים גם כן לבצע את אותה פעילות, ואז אתה צריך לבצע תהליך של מכרז.
יורי שטרן: שאלתי אותך שאלה אחרת.
יורי שטרן: יש לך תכנית חונכות, הרשות לעסקים קטנים, ופעילות של הקרן.
יורי שטרן: למה שכל הפונקציות האלה לא יהיו כבר מרוכזות ברשות.
יורי שטרן: העניין הסטטוטורי הוא בהחלט עניין מרכזי, אני מסכים איתך, אבל האדמיניסטרציה של מה שקיים יכולה כבר להיות אדמיניסטרציה מרוכזת ומתואמת.
יורי שטרן: זה היה פותר מייד חלק מהבעיות.
יורי שטרן: למשל, העדר אחידות בהגדרות, קריטריונים שונים במתן סיוע.
אבנר ורד: לגבי הקרן כבר נעשה המהלך שאתה מדבר עליו, מתחילת השנה אני יושב ברשות לעסקים קטנים.
אבנר ורד: התמ"ת מיוצג מתחילת הדרך בוועדת ההיגוי.
יורי שטרן: אני מדבר על היכולת של הרשות להשפיע על תוואי הפעילות.
אבנר ורד: אני אסביר אחר כך מה הדבר הזה נותן לרשות.
אבנר ורד: לגבי החונכות יש ברגע זה בעייתיות מסויימת בשנת התקציב של 2005.
אבנר ורד: למיטב ידיעתי ישנה עדיין כוונה - - -
אודי שנטל: יש לנו כוונה להעביר חלק מהחונכות שתתבצע באמצעות המט"י.
אודי שנטל: הנושא נבדק במשרד, לא בטוח שאנחנו יכולים לעשות את זה באופן מיידי.
אודי שנטל: בכל מקרה, ההבטחה שלנו, וגם בהצעת החוק, היא כן להעביר את הפעילות של החונכות.
יורי שטרן: אני רוצה להסב תשומת לבך לכך שחקיקה זה עניין ארוך.
יורי שטרן: זה לא חוק פשוט.
יורי שטרן: עדיין לא הכנתם את החוק, הוא צריך לעבור משרדי ממשלה, להגיע לכנסת, מי יודע מתי יהיו בחירות ומתי הכנסת תספיק לחוקק את זה.
יורי שטרן: יש ברשות
יורי שטרן: כם כלים אדמיניסטרטיבים מאוד פשוטים לכאורה.
יורי שטרן: אם קראתם את הדוח ואתם מסכימים עם הממצאים וההמלצות, אז תקימו כבר צוות שיאחד את הפונקציות.
עודי שנטל: האפשרות היחידה שלנו לעשות משהו במיידי היא להעביר חלק מהחונכות לרשות.
עודי שנטל: אנחנו לא חושבים שזה הזמן להעביר את זה, יש לנו עוד כמה בעיות ארגוניות במשרד.
עודי שנטל: אנחנו חושבים שהמהלך הגלובלי הוא המהלך הנכון, למשל בנושא של מסמכי מדיניות, קווי מדיניות, גוף אחד מרכזי שירכז את כל נושא העסקים הקטנים.
עודי שנטל: בנוסף לזה, גם הצעת החוק, אדוני היושב ראש, מדברת על הקמת מוסד של נציב עסקים קטנים, דוגמת אותו נציב שקיים בארה"ב.
עודי שנטל: זה לא בדיוק נציב תלונות, אבל הוא מעין רגולטור.
עודי שנטל: יש לו כמה תפקידים.
עודי שנטל: תפקיד אחד, לעבוד מול המגזר העסקי ולאתר חסמים וכשלים ולנסות לעבוד יחד עם משרדי ממשלה אחרים.
עודי שנטל: אנחנו מבקשים גם לקבוע שאותו נציג סחר, יהיה כתובת לקבלת תסקירי השפעה על עסקים קטנים מכל דבר חקיקה שמועבר במערכת הממשלתית.
עודי שנטל: לדוגמא, הנושא של שינוי במיסוי של רכבים מסחריים.
עודי שנטל: אם מישהו היה חושב מראש, אולי ניתן היה לעשות הפרדה בין רכבי השטח לבין רכבי ברלינגו שמשמשים בעיקר לעסקים קטנים.
עודי שנטל: השינוי במיסוי היה שינוי גורף.
יורי שטרן: קראתי לפני כמה שנים שהיתה החלטה לשינוי שווי הרכב במיסוי.
יורי שטרן: לה"ב ביקש ממני ואיכשהו שיפרנו את הצעת האוצר.
יורי שטרן: אבל באמת ככה הולכים לאיבוד הרבה מאוד דברים.
יורי שטרן: מה יהיה התפקיד הזה מול הרשות?
עודי שנטל: הוא יעבוד איתם על נושאי מדיניות בעסקים קטנים.
עודי שנטל: הוא יהיה אחד הגורמים שיציף בעיות במישור של משרדי הממשלה, ביחד עם הרשות, הוא יעמוד מול העסקים הקטנים כדי להביא לשינויי חקיקה.
יורי שטרן: איפה בעולם קיים תפקיד כזה?
עודי שנטל: זה קיים בארצות הברית, ב-אס.
עודי שנטל: בי.
עודי שנטל: איי האמריקאי.
עודי שנטל: מר רוזנמן ביקר שם, הוא גם נפגש עם אותו נציב סחר.
שמואל רוזמן: הוא לא נציב סחר, הוא נציב העסקים הקטנים.
עודי שנטל: יוזמה שלישית של המשרד: השר החליט על הקמת ועדה פריטטית מיוחדת מול המגזר העסקי כאשר מצד אחד יושבים אנשי המשרד, הרשות לעסקים קטנים והממונה על רישוי במשרד הפנים, מנגד, ארגון לה"ב.
עודי שנטל: שמנו על סדר היום מספר נושאים שאנחנו מנסים לקדם כמו תשלומי מע"מ ודחיה שלהם, שזה נושא בוער למגזר העסקי.
עודי שנטל: גם הנושא של מכרזים ממשלתיים והיכולת של עסקים קטנים להשתתף בהם.
עודי שנטל: אנחנו מנסים לקדם על בסיס פרטני.
יורי שטרן: זה פורום סטטוטורי?
עודי שנטל: לא, זה בינינו לבין להב.
עודי שנטל: יש לנו פורום דומה, די מוצלח, שפועל מול אגוד לשכות המסחר.
עודי שנטל: הוא פועל כבר כמעט שנה כאשר בהתחלה היתה לנו ערימה של נושאים בינינו לבין האיגוד ולאט לאט כמות הנושאים ירדה והצלחנו, בעבודה משותפת איתם, לשחרר הרבה חסמים שהיו בתחום.
עודי שנטל: לכן אנחנו בטוחים שגם בעבודה מול ארגוני העצמאים נוכל להביא לשיפור.
יורי שטרן: מדברים עולה, שכדי להתחיל להיות גוף מוביל במדיניות, בחקיקה, בהסרת החסמים, איתור הבעיות, אתם לא צריכים לחכות לחקיקה.
יורי שטרן: בוודאי שדרוג המעמד של הרשות והקמת מערכת שיטתית ויציבה זה צעד מאוד משמעותי, אבל גם ממה שסיפרת עולה שאתם יכולים להתחיל לבצע חלק מהדברים מיידית.
יורי שטרן: אני הייתי מציע לכם לקחת את המלצות מבקר המדינה, להחליט על יישומן, הלא מושלם, באופן מיידי.