GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודי שנטל: זה לא מספיק שיש לך מזומן בתקציב, אתה צריך גם הרשאה להתחייב ועל סמך מזומן אתה לא יכול לשלם.
עודי שנטל: ואז אתה מבזבז זמן כדי לקבל הרשאה להתחייב.
עודי שנטל: לכן החלטנו להוריד את זה.
עודי שנטל: המגבלה היחידה היא שהפעילות צריכה להסתיים בשנה התקציבית אחר כך, זאת אומרת, ב-2006.
עודי שנטל: אתה לא יכול לגרור את זה מעבר לזה.
עודי שנטל: אבל לפחות זה פתרון בירוקרטי שנותן חופש.
בתיה פודרבייטל: כל עוד הממשלה לא אישרה תקציב, ולצערנו זה קורה לפעמים שזה עד ה-31.3, אין אפשרות להתחייב על ההרשאה להתחייב.
יורי שטרן: המערכת הפוליטית שלנו היא כזאת שלא תמיד היא מאשרת תקציב בזמן.
יורי שטרן: הצורה הזאת של אחד חלקי 12 שהיא הצורה היחידה של התקצוב בחודשים שאין תקציב, היא גורמת נזקים איומים.
יורי שטרן: אני חושב שבמנגנון התקצוב חייבת להיות רזרבה מסויימת, לפחות לביצוע התחייבויות ולאי הפסקת התקשרויות קיימות.
יורי שטרן: לא יכול להיות אחרת.
יורי שטרן: תראי, את מופקדת על תחום מרתק שיש לו חשיבות כלכלית וחברתית רבה.
יורי שטרן: ולכן כדי שתתחילי להאזין כי המנגינה הקבועה של האוצר היא מאוד לא עוזרת בתחום הזה, ואת זה ראינו במשך שנים רבות.
יורי שטרן: לכן צריכים לשנות את הדיסקט.
יורי שטרן: יש סממנים של שינוי, אבל לא מעבר לזה.
עמירם בוקשפן: תקציב הרשות לעסקים קטנים, בסופו של דבר, אחרי כל ההבטחות, הועמד על 17.5 מיליון שקלים.
עמירם בוקשפן: עד אתמול בערב הרשות קיבלה 2.5 מיליוני שקלים.
עמירם בוקשפן: כאשר במחצית השנה היינו צריכים לקבל 9 מיליון.
ברוך שניר: הנושא של עסקים קטנים הוא אינטגרטיבי.
ברוך שניר: אם לא יהיה גוף שיטפל בצורה אינטגרטיבית מול משרדי ממשלה ומול הסקטור העסקי הדברים לא יזוזו.
ברוך שניר: המצב הזה משליך על גם על חוסר עקביות וחוסר שקיפות במדיניות עכשווית.
ברוך שניר: לדוגמה: אם יש מהלך שמוביל האוצר ושאר המשרדים הכלכליים של הורדת תקן המיסוי על המגזר העסקי, שזה מבורך, לא נלקח בחשבון הנושא של המיסוי העירוני.
ברוך שניר: בכל הפרמטרים ישנה תכנית מבנה, ונושא הארנונה תקוע ולא נלקח בחשבון.
יורי שטרן: אני רוצה להסביר את הבעיה הזאת: המרכיב של ארנונה בעסקים קטנים הוא הרבה יותר משמעותי מאשר בעסק הגדול.
יורי שטרן: לכן כשלא לוקחים אותו בחשבון אז הרפורמה במס נוגעת לעסקים קטנים.
ברוך שניר: דוגמא נוספת: ההתאחדות לסטטיסטיקה, זה מוסד שלא קיים, או קיים בצורה חלקית.
ברוך שניר: ומה ההשלכות?
ברוך שניר: ניסית במשך תקופה ארוכה לקבל נתון לגבי היקף אשראי שנותנת המערכת הבנקאית ממקורות עצמאיים לעסקים קטנים.
ברוך שניר: לא הצלחתי לקבל.
ברוך שניר: פניתי לבנק ישראל למחלקת הפיקוח על הבנקים הם לא מחזיקים סטטיסטיקה כזאת.
ברוך שניר: פניתי גם לכל הבנקים בנפרד ואמרו לי שלא ניתן.
יורי שטרן: לדעתי, הרשות לעסקים קטנים, בעצה עם הגופים הכלכליים העוסקים בדבר, צריכה לגבש רשימת הנתונים שהמערכת חייבת לקבל.
יורי שטרן: אז אפשר להפוך את זה להנחיה גם ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, גם למערכות הפיקוח השונות וכדומה.
יורי שטרן: לא תמיד הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ערה לצרכים של מי שמטפל היום בתחומים האלה.
יורי שטרן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בבקשה.
שמחה בר-אליעזר: בדוח המבקר הופיע משפט שללשכה לסטטיסטיקה אין נתונים.
שמחה בר-אליעזר: הודענו גם למבקר וגם לרשות לעסקים קטנים, לפני כחצי שנה, שיש בידנו מרשם עסקים של המשק אותו הקמנו בשנים האחרונות, ויש לנו אפשרות לעשות חתכים שונים של עסקים.
שמחה בר-אליעזר: כבר פרסמנו הודעות לעיתונות בסוף שנה שעברה לקבוצות גודל של עסקים.
שמחה בר-אליעזר: שמתי על שולחנה של הוועדה על גדלים של עסקים קטנים לפי ענפים.
יורי שטרן: האם הרשות לעסקים ניצלה את הנתונים שבידיכם?
שמחה בר-אליעזר: לפי דעתי לא.
יורי שטרן: זה פחות או יותר עונה לכל השאלות שנשאלו פה?
רבקה בר-אליעזר: עדיין לא.
רבקה בר-אליעזר: יש בעיה שהם רוצים חתכים של פדיון ומועסקים שיש לנו בעיה לעבוד עם זה.
רבקה בר-אליעזר: עם ענפים ספציפיים אנחנו יכולים לעשות את זה אבל עם כל המשק יש לנו בעיה.
רבקה בר-אליעזר: אנחנו צריכים לטפל בזה.
יורי שטרן: למה שלא תזמינו את הרשות לעסקים קטנים ואת הארגונים, שבחלקם הגדול מיוצגים פה, לשמוע מהם מה הצרכים ומה ההמלצות ואז תגבשו.
שמחה בר אליעזר: הזמנו אותם.
שמחה בר אליעזר: הייתי אצל מר רוזנמן, הסברתי לו על מרשם העסקים שלנו.
שמחה בר אליעזר: הצגנו למשרד התמ"ת את מרשם העסקים שלנו וכך גם לכל הגופים.
שמחה בר אליעזר: פרסמנו אפילו פתיחות וסגירות.
שמחה בר אליעזר: שמעתי על עשרות אלפים של פתיחות וסגירות.
שמחה בר אליעזר: צריך להבין, שלמשל בנושא של פתיחות וסגירות, עסקים נפתחים ונסגרים כל הזמן.
שמחה בר אליעזר: זה לא מקרה של שנה מסויימת וזה לא רק עסקים קטנים.
שמחה בר אליעזר: זאת תחלופה של עסקים.
יורי שטרן: אבל אם את עובדת עם מס הכנסה, את יכולה די מהר לדעת על סגירת עסקים.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים שהצד המשתמש לגבש רשימה של בקשות והמלצות.
יורי שטרן: בחלק מהדברים אנשים ידעו להפנות אתכם לאותו מקור שיספק מידע.
איתן אביבי: מכלול הבעיות של העסקים הקטנים כבר הועלו כאן.
איתן אביבי: אני רוצה להעלות שתי נקודות שקשורות לכנסת ולמוסד שאתה מייצג אותו.
איתן אביבי: למצוקת האשראי - גם בקרנות היעודיות החסם של הבנקאות ושל הביקורת הבנקאית, של הסינון הבנקאי, הוא למעשה גדול יותר ממה שהוצג פה, מפני שהרבה טפסים והרבה בקשות לא מגיעות, מפני שהאנשים על הסף, בזמן שממלאים את זה, מפסיקים את המילוי כי הם לא מאמינים שהם יעברו את החסם הבנקאי.
איתן אביבי: זה מביא לכך שצריך פה, על ידי חקיקה, להגביר את שוק האשראי ובכלל את התחרותיות במערכת.
יורי שטרן: תציעו הצעות חוק ונשמח לקבל.
יורי שטרן: יש לך פה שני חברי כנסת שבוודאות מוכנים להתעסק עם זה.
איתן אביבי: כעת עומדים לפניכם כל מיני נושאים של רפורמות במערכת הבנקאית שאולי יצרו יותר תחרותיות, אז צריך לחזק את זה.
איתן אביבי: כי הבעיה של התחרותיות במערכת הבנקאית היא חסם גדול לעסקים הקטנים.
איתן אביבי: הנקודה השניה היא בקשר לרכישות שמתמקדות באחוז קטן של העסקים, וגם את זה צריך בחקיקה.
איתן אביבי: זה יעזור גם למערכות - - -
יורי שטרן: זה חלק מאותה חקיקה לקידום העסקים הקטנים שבעצם הרשות מכינה שנים.
יורי שטרן: אני התעסקתי בזה לפני 7 או 8 שנים.
יורי שטרן: תביאו מוצר מוגמר.
יורי שטרן: אני מציע שהחקיקה שאתם מכינים, תביאו גם לנו להצעת חוק פרטית.
יורי שטרן: זה יזרז מאוד את המהלך המשפטי.
יורי שטרן: עד שמשרד התמ"ת יקבל את כל האישורים מכל המשרדים, תעבור עוד שנה או יותר.
יורי שטרן: כשזה יזוז בכנסת כהצעת חוק פרטית, ירוצו המשרדים לסכם גישה ממשלתית, כי הם יצטרכו להתמודד עם היוזמה של הכנסת.
איתן אביבי: לגבי הארגונים הכלכליים שפרוסים חזק מאוד בשטח בתחום העסקים פרטיים, שהרשות לעסקים קטנים תנצל אותם יותר, גם בגלל הנגישות שלהם לעסקים, ואז נראה יותר בקשות ויותר פניות.
יורי שטרן: משרד מבקר המדינה בבקשה.
צבי ורטיקובסקי: מבחינתנו מדובר בתחום מאוד חשוב.
צבי ורטיקובסקי: יש בהחלט צורך ומקום לשפר גם במסגרת המשאבים וחשובה מאוד הראייה המערכתית.
צבי ורטיקובסקי: גם במסגרת המשאבים הקיימים אפשר לעשות יותר וצריך לעשות יותר.
שמואל רוזנמן: יש תמימות דעים סביב השולחן שנושא איגום המשאבים והעמדתו לסדר היום הציבורי עם תפוקות ברורות מאוד ומדידות על לוח זמנים ברור, זה צריך להיות ההישג הכי גדול של כולנו.
שמואל רוזנמן: אנחנו צריכים גם את הסיוע מהשולחן הזה.
יורי שטרן: לסיכום: אני שוב רוצה לברך את מבקר המדינה, ולציין את העובדה שזאת הפעם הראשונה שמבקר המדינה נכנס לתחום של העסקים הקטנים, וזה כשלעצמו מסמל משהו.
יורי שטרן: טוב שזה נעשה זה פותח גם לנו ערוץ חדש לפעילות ולקידום העניין.
יורי שטרן: אני מודה לרשות לעסקים הקטנים, למשרד התמ"ת ומשרד האוצר שבהם בהחלט חלה תפנית חיובית, בכל מוסד במידה שונה, אבל יש מעט תזוזה והיא מבורכת.
יורי שטרן: עדיין אין אותה אחידות שדוח מבקר המדינה מבקש ליצור.
יורי שטרן: כהמלצת הוועדה אני מבקש את משרד התמ"ת, עם היוזמה המבורכת שלו בתחום החקיקה, לא לחכות לחוק.
יורי שטרן: לאחד את המערכות במידת האפשר.
יורי שטרן: אני אבקש תוך חודש לדווח לנו מה תוכנית העבודה שלכם בעניין של איחוד המערכות הקיימות ושל יצירת תפקיד שיהפוך במרוצת הזמן בחקיקה, לאותו נציב העסקים הקטנים, שאתם מציעים לקבוע.
יורי שטרן: אנחנו מברכים את הקרן לעסקים קטנים על חידוש פעילותה.
יורי שטרן: רואים את היקף הפעילות שלה כלא עונה לצרכים של המשק ושל המגזר.
יורי שטרן: מבקשים לדון מחדש ביעוד הקרן ובהגדרה המימונית שלה, זאת אומרת, באיזה מידה הקרן עומדת לסכן את הכסף ולא רק להבטיח את החזרו.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים מהקרן התייחסות ספציפית לאוכלוסיות מיוחדות, כפי שהוגדרו על ידי הרשות לעסקים הקטנים וזה: החרדים, החד הוריות, הפריפריה, המיעוטים והעולים.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים לכלול בהנהלת הקרן נציגים של משרד הקליטה ושל ציבור יזמים עולים לפי הפרמטרים שמקובלים בהנהלה.
יורי שטרן: קיבלנו כבר את הסכמתכם, ונרשום אותה בפרוטוקול, לכך שנציג או נציגה של משרד הקליטה יכנס לקרן.
יורי שטרן: אני מבקש לכלול גם את נציג העולים.
יורי שטרן: אני מציע שגם הרשות וגם הקרן יקיימו מפגש מיוחד ללימוד הנושא במשרד הקליטה.
יורי שטרן: אני חושב שהניסיון של משרד הקליטה גם בקידום היזמות וגם במימון העסקים הוא ניסיון ייחודי, ואם הם מצליחים בטיפול בעולים, שזאת אוכלוסיה באמת עם בעיות משלה וחסמים רבים במערכת, אז בוודאי חלק מהניסיון הזה רלוונטי גם לאנשי העסקים הנורמטיבים בציבור הישראלי.
יורי שטרן: אם הדיפולט אצלם הוא קטן, כאשר הם בקלות נותנים הלוואות, שזה מיקרו מימון, אז יש בזה לקח למערכת כולה.
יורי שטרן: חבל שהניסיון שלהם עד כה, הולך במסלול נפרד, ואין התעניינות בו מצד הגורמים שאמורים לסייע לעסקים קטנים.
יורי שטרן: המלצה נוספת, היא הרחבה למה שנאמר בדוח מבקר המדינה: מדובר בתאום ובשיתופי פעולה שבחלקם מתבצעים, בחלקם מתבצעים כמעט אך ורק הודות לכימיה אישית או נכונות אישית והם לא מובנים בתוך המערכת.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים תאום הרבה יותר רחב בין משרדי ממשלה לבין משרד התמ"ת והרשות לעסקים קטנים שהיא חלק ממנה ועם הארגונים העסקיים.
יורי שטרן: זה רעיון מרכזי מאוד והיו לי על כך ויכוחים עם משרד האוצר שראה בזה פגם שהרשות לעסקים קטנים כוללת לא רק נציגות ממשלתית אלא גם נציגות של הארגונים הכלכליים, שלאו דווקא משלמים כסף למערכת.
יורי שטרן: אני חושב שזה היתרון העצום של המבנה שיצרנו לפני כ-13-14 שנה.
יורי שטרן: יש לשמור על היתרון הזה ולהרחיב אותו בתאום בין הגופים.
יורי שטרן: שוב, בוודאי בוודאי בין הגופים הממשלתיים.
יורי שטרן: מה שמשרד הקליטה עושה זה לא רק תאום הפעילות בתחום העליה בין הרשות לבין משרד הקליטה, זה גם תאום בין שאר המערכות.
יורי שטרן: זה תאום הדדי ולימוד הדדי של הניסיון המשותף.
יורי שטרן: כל השאר, אני חושב, זה לפעילות שלנו פה מול כל גוף בפני עצמו.
יורי שטרן: אבל המסקנה הקריטית ביותר בעיני והחשובה והמפחידה ביותר היא שבעצם מדינת ישראל לא הצליחה, אפילו הצלחה חלקית בלבד, בעצם היא כשלה כשלון ענק בטיפול במגזר העסקי, במיוחד במגזר העסקים הקטנים, בעת הצרה של השנים האחרונות.
יורי שטרן: הצרה הזאת לא הסתיימה.
יורי שטרן: המערכת לא ערוכה הרבה יותר טוב ממה שהיה והיות ואנחנו במצב שתמיד יש עלינו איום.
יורי שטרן: אני מבקש גם ממבקר המדינה להמשיך ולהתייחס לעובדה שבמדינת ישראל אין מערכת סיוע חרום לעסקים והיא חייבת להיות.
יורי שטרן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא העסקת עובדים בהנהלת בתי המשפט ומתמחים במשרד המשפטים.
יורי שטרן: לפני שנציגי משרד מבקר המדינה יציגו את ממצאי הדוח אני רוצה להגיד את התרשמותי מהפרק הזה.
יורי שטרן: זה שבמדינת ישראל לוקחים עובדים למשרות שונות ללא מכרז, זה לצערי מחלה ידועה.
יורי שטרן: זה שמפברקים את המכרזים, תופרים אותם על אדם שכבר נמצא במערכת, ורוצים אחר כך להכשיר אותו לפי הנהלים, גם זה קורה ואלה תופעות שצריכים להילחם בהן.
יורי שטרן: מעסיקים קרובי משפחה, כולנו יודעים, אבל כשזה קורה בבתי המשפט, כשההעסקה בתנאים פוגעניים מתקיימת במשרד המשפטים, הפגיעה ביסודות המשטר התקין קשה במיוחד.
יורי שטרן: כל פעם שאנחנו, חברי הכנסת, מעזים להגיד מילת ביקורת נגד מערכת השיפוט במדינת ישראל – אם זה בג"ץ או החלטות השופטים – כולם פונים נגדנו, הביקורת בתקשורת היא חריפה מאוד; איך אתם מעזים.
יורי שטרן: הרי מעמדם של השופטים צריך להיות מעל כל ביקורת, אסור להתערב.
יורי שטרן: כולם יוצרים מהנחה שמערכת בתי המשפט, מהשופטים ועד העובדים, הם נקיים ושומרים על טוהר עמדות, כי אם לא הם אז מי יעשה את זה?
יורי שטרן: זאת האינסטנציה האחרונה שהאזרח בא אליה כדי לחפש צדק.
יורי שטרן: אז פותחים את דוח מבקר המדינה, ומגלים שהמערכת הזאת מלאת ריקבון.
יורי שטרן: קולטים שם עשרות עובדים ללא מכרז, ומה שעוד יותר גרוע, כאשר סוף סוף עושים כאילו מכרזים, הם כולם תפורים.
יורי שטרן: פוסלים מועמדים אחרים ולא מנמקים מדוע.
יורי שטרן: ימינה ושמאלה מעסיקים קרובי משפחה, אפילו ביחידות ניהוליות.
יורי שטרן: חבר הכנסת אליעזר כהן הציע הצעת חוק שאוסרת למנות קרובי משפחה של השופטים באותה מערכת, הממשלה פסלה את הצעת החוק שלו.
מיכאל איתן: היא חזרה בה.
יורי שטרן: היא חזרה אתך, כי אתה חבר הקואליציה.
יורי שטרן: אותה הצעה של חבר-הכנסת כהן נפסלה, שזה לדעתי דבר לא תקין.
מיכאל איתן: בהצעת החוק של חבר-הכנסת כהן היה אלמנט שאולי הייתה בו קנטרנות מסוימת.
מיכאל איתן: לעומת זאת, ההצעה שלי הייתה כללית לגבי קרבת משפחה, כפי שחל בתקשיר.
יורי שטרן: אתה מבין שאם היו אומרים לחבר הכנסת כהן שהוא צריך להרחיב על כלל קרובי משפחה ולא רק על בני זוג הוא לא היה מתנגד.
יורי שטרן: את ההחלטה הזאת הממשלה פסלה.
מיכאל איתן: אבל הרוב בכנסת יכול היה לאשר.
יורי שטרן: ממשלת ישראל לא רצתה את החקיקה הזאת, שאמורה הייתה לשים קץ לדבר פסול מיסודו; מינוי קרובי משפחה בבתי משפט.
יורי שטרן: למי פונה האזרח כאשר הוא נפגע, נגרם לו נזק?
יורי שטרן: הוא יכול לפנות לנציב תלונות הציבור - מבקר המדינה.
יורי שטרן: כאשר מבקר המדינה מתערב הוא לרוב מתערב לטובת האזרח, אבל לרוב הדברים האלה מגיעים לפתח בתי הדין, ולגלות ששם החוק והסדר לא קיימים, הפרוטקציה חוגגת, השחיתות הפכה לנורמה - - -
מל פולישוק-בלוך: "שחיתות" היא מילה חזקה.
יורי שטרן: מינוי קרובי משפחה, מינוי ללא מכרז או מכרז תפור - זאת שחיתות בהגדרתי.
יורי שטרן: אין דבר יותר מזעזע מזה.
יורי שטרן: הפרק האחר מדבר על העסקת מתמחים בבתי המשפט.
יורי שטרן: בכנסת אנחנו מנסים למצוא דרכים איך להגן על העובד במדינת ישראל, איך להביא לכך שחוקי עבודה בסיסיים כמו שכר מינימום, שעות עבודה ומנוחה יתקיימו.
יורי שטרן: עשינו ישיבה, גם בעקבות הפרק בדוח מבקר המדינה, על אכיפת חוקי העבודה, וגילינו שהיחידה הרלוונטית לאכיפת החוקים האלה במשרד העבודה לא ממלאת את תפקידה.
יורי שטרן: אבל בוודאי, גם באוקיינוס הזה של הפרות זכויות העובדים, אם אפשר היה לסמוך על מישהו תיאורטית, זה על משרדי הממשלה וודאי וודאי משרד המשפטים.
יורי שטרן: והנה אנחנו קוראים בדוח על כך שהמתמחים במשרד המשפטים הם עבדים, גם אם מרצון.
יורי שטרן: המתמחה מוכן לעבוד שעות נוספות, אבל מי אפשר למשרד המשפטים לנצל את זה בציניות כזאת, ולא לשלם להם מה שמגיע?
יורי שטרן: גם העובדים הזרים מוכנים לעבוד בשכר נמוך משכר מינימום, מוכנים לעבוד בשישי, שבת וחגי ישראל ולא לקבל על זה תוספת תשלום.
יורי שטרן: אבל החוק עומד לצידם ודורש מהמעסיק למלא את חובותיו.
יורי שטרן: למה זה לא חל על משרד המשפטים?
יורי שטרן: יש שם עוד סעיפים שקשורים למאבטחים, אני משאיר את הפרוט לנציגי משרדי הממשלה.
יורי שטרן: הפרק הזה הוא קצר, לדעתי הוא אחד המזעזעים ביותר בדוח, כי הוא מתייחס למוסדות שצריכים להיות היכל, בית המקדש, של החוק והסדר, ואינם כאלה.
מיכאל איתן: זאת ישיבה משותפת של הוועדה לביקורת המדינה וועדת החוקה, אבל הדומיננטיות, מאחר שאנחנו עוסקים בנושא שקשור לדוח מבקר המדינה, הדומיננטיות של הישיבה היא של הוועדה לביקורת המדינה.
מיכאל איתן: לכן, אני מרשה לעצמי לשאול האם בדרך כלל בישיבות מסוג כזה גם מבקר המדינה נוכח או שזה יוצא מן הכלל.
יורי שטרן: מבקר המדינה או נציגיו.
יורי שטרן: אין חובה שהמבקר אישית יהיה נוכח כאן.
יורי שטרן: המבקר הקודם בדרך כלל היה מגיע לישיבות, המבקר החדש עכשיו נכנס לעניינים, אני מקווה שגם אצלו זאת תהיה הנורמה.
מיכאל איתן: אני שותף לדעתך שהנושא הזה הוא נושא בעל חשיבות רבה מאוד.
מיכאל איתן: גם שרת המשפטים אמורה להצטרף לישיבה, בגלל חשיבותו.
יורי שטרן: היא תצטרף אלינו עוד מעט.
מיכאל איתן: חשבתי שעל מנת שהחשיבות הזאת לא רק תיאמר אלא גם תופגן, היה רצוי שמבקר המדינה יהיה נוכח בדיון כזה.
מיכאל איתן: אני מקווה שיש לו סיבות טובות למה החליט לא להגיע.
מיכאל איתן: הוא יקבל את החומר מהישיבה ונוכל לקבל תשובות ענייניות.
מיכאל איתן: מה שמדאיג אותי זאת תחושה שבמדינת ישראל יש קבוצות שהן מעל לכל ביקורת, הן בכלל לא חייבות תשובה.
מל פולישוק-בלוך: עובדה שהם בדוח.
מיכאל איתן: אבל הם לא חייבים תשובה, הם מרגישים שהם מעל הביקורת.
מיכאל איתן: אם יש עליהם ביקורת, אז הם למשל מבצעים חרם כללי.
מיכאל איתן: ביקרת אותי?
מיכאל איתן: אני לא מדבר אתך יותר, לא משתתף באירועים שלך, לא מגיע אליך יותר.
מיכאל איתן: אתה מוחרם.
מיכאל איתן: חרם.
רשף חן: אתה מדבר על העניין הזה או על עניין אחר?
מיכאל איתן: יש חריגות קשות מאוד, ולא אחזור על הדברים של יושב-ראש ועדת הביקורת.
מיכאל איתן: יש לנו דוגמה איך זה מתחיל מלמעלה, זאת הבעיה שלנו.
מיכאל איתן: כשרוצים להיאבק בשחיתות, בשינוי נורמות, צריך לגלות מנהיגות אישית.
מיכאל איתן: כשרוצים להשחית מערכות מתחילים מלמעלה, כולם רואים את מה קורה למעלה, ואחר כך כל אחד עושה כך – אולי לא באותה מידה, אולי קצת פחות.
מיכאל איתן: כל אחד אומר: אם שם למעלה מותר, מדוע לי אסור?
מיכאל איתן: שואלים אותי הרבה חברים את השאלות האלה.
מיכאל איתן: ראיתי את חבר הכנסת שאול יהלום בטלוויזיה, יוצא מוועדה למינוי שופטים, שדנה במינוי שופטים לבית המשפט העליון.
מיכאל איתן: הוא אמר: חשבתי שמועמדת מסוימת אינה ראויה להיות שופטת בבית המשפט העליון.
מיכאל איתן: באו אליי במהלך הישיבה נשיא בית המשפט העליון ושר המשפטים יחד, ואמרו לי: שאול, אתה מעוניין במועמדת מסוימת, שהיא קרובה להשקפתך הפוליטית, לקדם אותה שתהיה שופטת בבית המשפט העליון.
מיכאל איתן: אנחנו מעונינים בתמיכתך במועמדת הזאת, למרות שאתה חושב שהיא לא טובה.
מיכאל איתן: אם תתמוך בה, בניגוד למצפונך, נדאג שבמועד אחר, על פי סעיף אחר בחוק, לא נפעיל את שיקול הדעת כהלכה, ובניגוד להפעלת שיקול הדעת אנחנו מבטיחים לך – לא משנה מי יהיו המועמדים, שהיא תיבחר להיות שופטת בפועל בבית המשפט העליון.
רן כהן: הוא בטח זרק אותם מכל המדרגות, כמו שצריך היה לעשות.
מיכאל איתן: ציפיתי, שמיד באותו רגע, תבוא תגובה של שר המשפטים, של נשיא בית המשפט העליון.
מיכאל איתן: אתם צריכים להבין, על האשמות פחותות מכך נפתחו חקירות פליליות נגד שרים.
מיכאל איתן: אם השר כץ נקרא לחקירה על מינויים פוליטיים, ואם השר הנגבי נקרא לחקירה על מינויים פוליטיים, שואלים אותי אם אני יכול להסביר מה ההבדל.
מיכאל איתן: אני בטוח שיש הבדל.
מיכאל איתן: אני מחכה ששר המשפטים לשעבר, טומי לפיד, ונשיא בית המשפט העליון יופיעו למחרת היום במסיבת עיתונאים ויגידו: לא היו דברים מעולם, לא הובטח לו; או, טעינו ודבר כזה לא ייעשה יותר.
מיכאל איתן: אבל לאף אחד אין צורך להסביר.
מיכאל איתן: מישהו פונה אליהם?
מיכאל איתן: מישהו מבקש מהם?
מיכאל איתן: יש איזה צורך להסביר לנו משהו?
מיכאל איתן: מי אנחנו שיסבירו לנו בכלל?
מיכאל איתן: אני מציע לכם לקרוא את הכתבה האמיצה.
יורי שטרן: גם התנועה לאיכות השלטון בדרך כלל שותקת.
מיכאל איתן: התנועה לאיכות השלטון תפסה לעצמה עכשיו פופוליסטית.
מיכאל איתן: בכנסת יש ליקויים, אין ספק, אבל הם התנועה נגד הכנסת.
מיכאל איתן: כל ליקוי קטן בכנסת זה קטסטרופה לדמוקרטיה, וכאן, בנושא ליבה, לא שומעים אותם.
מיכאל איתן: אבל אנחנו חברי כנסת, ואנחנו צריכים לעשות את עבודתנו ולא להתעסק בתנועה לאיכות השלטון.
מיכאל איתן: עבודתנו היא בראש ובראשונה לא להאשים, אלא ליצור מצב שתהיה חובה לתת הסברים.
מיכאל איתן: זה אל"ף בי"ת.
מיכאל איתן: אם אנשים במערכת מרגישים שהם לא צריכים לתת הסברים, טבעו האנושי של כל אדם, כשהוא נמצא במצב כזה, הכוח הזה מעוות את האדם הכי טוב והכי מוסרי.
מיכאל איתן: במיוחד אדם שקיבל שרירות וכוח לקבל החלטות בשם הציבור, צריך להיות חשוף, גלוי, חייב הסברים ונימוקים.
מיכאל איתן: הוא לא יכול לפעול כאילו המדינה הזאת שייכות לו, כאילו המשרה שהוא קיבל היא נחלתו האישית.
מיכאל איתן: הוא חייב להיות תחת ביקורת ולתת תשובות, ולא משנה מי הוא.
מיכאל איתן: הממצאים מאוד חמורים.
מיכאל איתן: אני יודע שהסיכוי שלנו להציג את זה בפרופורציות הנכונות בתקשורת הוא לא גדול, אבל אני מודה לך, אדוני יושב ראש ועדת הביקורת, שהזמנת גם את הוועדה שלנו לדיון.
מיכאל איתן: אני נותן לך גיבוי בכל דבר שתצטרך על מנת שנוכל לקבל את מלוא התשובות למה שהיה ואת כל ההבטחות וההתחייבויות שהדברים האלה יתוקנו בעתיד.
מיכאל איתן: בכל דבר שתרצה אסייע לך, ואם יהיו לי רעיונות משלי אשמח להביא אותם בפניך.
יורי שטרן: הישיבה הזאת צריכה להסתיים בשעה 11:00, ולכן אני מבקש שכל אחד ידבר קצר.
יורי שטרן: חבר-הכנסת כהן, בבקשה.
אליעזר כהן: שתי הערת פתיחה חשובות.
אליעזר כהן: הייתה הצעת החוק שלי, דחיתי אותה לאור בקשת שרת המשפטים ויושב ראש ועדת החוקה, מכיוון שהם אמרו שההצעה שלי מצומצמת והם מעונינים לטפל ביתר יסודיות והרחבה.
אליעזר כהן: הערה שניה, בשבוע שעבר נפל דבר בישראל.
אליעזר כהן: קיימנו פה ישיבה עם ראש הממשלה, שהביא אתו את כל צוות המומחים שלו, את המנכ"לים שלו והשרים שלו.
אליעזר כהן: כל השרים ישבו פה ארבע שעות, נתנו לנו דיווח ואורו עיני האנשים.
אליעזר כהן: במדינת ישראל עושים שימוע לנושא ממלכתי לאומי ממדרגה ראשונה – ההינתקות.
אליעזר כהן: באמריקה זאת שגרה.
אליעזר כהן: צריכים לנהוג בביקורת על כל גוף ובכל מקום, להגיע למצב ששימוע יהיה דבר שגרתי במערכת הפוליטית שלנו.
אליעזר כהן: אני מסכים עם יושב-ראש ועדת החוקה בכל הנוגע לעניין הפתיחות וחובת הדיווח, ולכן אני אומר את זה.
רן כהן: זה פחות או יותר נוהל העבודה של הוועדה לביקורת המדינה.
בועז ענר: הדוח הזה עוסק בערך חשוב של שוויון הזדמנות לתעסוקה.
בועז ענר: הערך הזה הוא נר לרגליו של מבקר המדינה, לאו דווקא במקרה זה, ואזכיר בקצרה דוחות קודמים.
בועז ענר: עסקנו בהעסקת מקורבים בחברת החשמל ואל על, והמספרים שעלו שם בנוגע להעסקת קרובי משפחה מדהימים, בעיקר קרובי משפחה להנהלות וועדי העובדים באותם ארגונים.
בועז ענר: המשכנו עם אותו ערך של שוויון הזדמנות בתעסוקה גם לגבי הנהלת בתי המשפט ומשרד המשפטים, משום שמבחינתו כל עוד הגופים נתונים לביקורת בסמכותנו כולם שווים, ובודקים את מי שצריך לבדוק.
בועז ענר: באשר להנהלת בתי המשפט ומשרד המשפטים יפרט יוסי הירש.
יוסי הירש: הנושא של העסקת עובדים באופן כללי לא חדש במשרד מבקר המדינה, אפילו עובדים שעבדו לפנינו במשרד מבקר המדינה ב-1968 עסקו בזה, ובית המשפט העליון ציטט את דוח מבקר המדינה ב-1991.
מיכאל איתן: בהקשר למה ציטט?
יוסי הירש: בהקשר לפסק דין קראוס.
יוסי הירש: זה מישהו שעתר לבית המשפט העליון כי לדעתו המכרז שניגש אליו היה תפור לפי מידות של מי שכבר הועסק במקום העבודה.
יורי שטרן: מעניין איך אחרי כן בית המשפט העליון בעצמו נתן יד לאותם מינויים במערכת שלו, לפי הדוח שלכם.
בועז ענר: אנחנו עוסקים בהנהלת בתי המשפט ולא בשופטים עצמם.
מיכאל איתן: בכתבה של טובה צימוקי, לגבי התקופה בה יצא פסק הדין, היא כותבת על הדוגמה של אהרון ברק עצמו.
מיכאל איתן: בתו, אסתר, עשתה את ההתמחות שלה בעליון, בתו השניה, תמר, עשתה את ההתמחות אצל השופטת איילה פורקצ'ה, בנו התמחה אצל פרקליטת המדינה דאז, דורית בייניש, ורעייתו אלישבע, שמשה כעוזרת המשפטית של נשיא בית המשפט העליון לשעבר, מאיר שמגר.
מל פולישוק-בלוך: הוא איש משפחתי, רוצה את המשפחה ליד.
רן כהן: זה אומר שבן או בת של שופט בבית המשפט העליון יכולים להתמחות רק בחוץ לארץ?
מיכאל איתן: זה אומר שעל כל מקום בבית המשפט העליון מתמודדים מאות מתמחים.
ציפי לבני: יש מספיק מקומות התמחות אצל עשרות אלפי עורכי הדין הפרטיים.
יורי שטרן: לפני שבוע דנו בהנפקת רשיונות בוחן למי שעמד בראש המערכת הרישוי במשרד התחבורה.
יורי שטרן: לפניו, כל אלה שהיו מנהלי האגף הזה, הנפיקו לעצמם רשיונות בוחן.
יורי שטרן: אמרנו שלא ייתכן שמי שעומד בראש המערכת, גם אם הוא מצטיין, יעשה לעצמו רשיון כזה.
יורי שטרן: בוודאי ובוודאי כלל כזה חייב לחול על מי שעובד במערכת השפיטה, שהוא לא יעשה לעצמו ולבני משפחתו את הפרוטקציות האלה.
יוסי הירש: מבין 4,500 עובדים בהנהלת בתי המשפט, בדקנו העסקה של מספר סוגים; עוזרים משפטיים ומזכירים משפטיים, שהם עורכי דין במקצועם, מתמחים ומאבטחים.
יוסי הירש: לגבי מזכירים משפטיים ועוזרים משפטיים עבדנו לפי סרגלים שהנהלת בתי המשפט קבעה, לפי חוק שירות המדינה והוראות התקשיר.
יוסי הירש: לגבי מזכירים משפטיים, הם אמורים להתקבל באמצעות מכרזים פומביים.
יוסי הירש: בדקנו העסקה של 82 מזכירים משפטיים שהתקבלו החל מאמצע 2002 עד 2004, שאז הסתיימה הביקורת.
יוסי הירש: 41 מהם התקבלו בלי מכרז, ששיטת ההעסקה הייתה שקודם קלטו את האנשים לתוך הנהלת בתי המשפט, כעבור זמן - בין חודשיים לשנתיים - העבירו אותם מכרזים.
יוסי הירש: כל האנשים שבדקנו, אלה שהועסקו במשרות שאליהן התקבלו, עברו את המכרז.
רן כהן: כלומר, 50% לא עברו את זה באופן תקין.
יוסי הירש: אבל מבין אלה שהתקבלו 100% התקבלו במכרז.
יוסי הירש: הסיכוי של אלה מבחוץ היה אפסי.
מיכאל איתן: יש כאן בעיה נוספת, לא רק העיוות שלאחרים אין סיכוי, אלא עושים מכרזים פיקטיביים.
מיכאל איתן: כלומר, תביאו בחשבון שעשרות רבות ואולי מאות של אנשים תמימים ראו מודעה שיש מכרז, שילמו כסף, הלכו למכון הדסה, בזבזו זמן, הגישו מכתבים, כשהמערכת יודעת שאת אלה יכניסו, המכרז תפור.
מיכאל איתן: שאת אומרת, הנזק הוא לא רק חוסר שוויון בהזדמנויות לעבודה אלא הטרדה והוצאות יתר לאנשים תמימים בציבור.
יורי שטרן: ומדובר בהנהלת בתי המשפט.
יוסי הירש: לגבי העסקה של קרובי משפחה, השיטה הזאת אפשרה גם לקרובי משפחה להיכנס באותה שיטה.
יוסי הירש: זאת אומרת, בהתחלה קלטו את האנשים האלה ולאחר מכן העבירו אותם מכרז.
יוסי הירש: לגבי המשרות של עוזרים משפטיים, יש החלטת ממשלה מפברואר 2001, שקבעה שעוזרים משפטיים בכלל מתקבלים באמצעות ועדת איתור.
יוסי הירש: זה תהליך שהוא מעין מכרז.
יוסי הירש: גם פה נהגו באותה דרך; קודם קלטו אנשים, מתוך 27 עוזרים משפטיים שבדקנו את ההעסקה שלהם לגבי התקופה הרלוונטית, 17 מהם התקבלו באותה שיטה.
יוסי הירש: ב-100% מהמקרים האנשים האלה התקבלו באמצעות ועדת האיתור.
יורי שטרן: אתם גם מציינים שהנימוק – כאשר ניתן – היה שלאנשים האלה כבר יש ניסיון במערכת.
יורי שטרן: זאת אומרת, זה זיוף פעמיים.
יוסי הירש: זה למעשה אשרור.
יוסי הירש: לגבי מתמחים, מדובר בכ-900 מתמחים שמתקבלים גם במשרד המשפטים וגם בהנהלת בתי המשפט מידי שנה.
יוסי הירש: לכאורה, לפי התיעוד שבדקנו, במשך ארבע שנים משרד המשפטים עשה לכאורה מאמץ לגבש טיוטה לגבי העסקת מתמחים, כולל מכרזי מאגר פומביים לעתודה של מתמחים.
יוסי הירש: בסופו של דבר זה לא יצא לפועל, וציינו את העובדה הזאת.
יוסי הירש: משרד המשפטים היה ער לעובדה הזאת, והוא בעצמו ראה שמקרב המתמחים, שמתקבלים במשרד המשפטים ובהנהלת בתי המשפט, בסופו של דבר הם מתקבלים בשיטה כאת או אחרת גם לעבודה קבועה, ולכן חשוב שגם העתודה הזאת תתקבל באמצעות מכרז.
רן כהן: זאת אומרת, פעם אחת הם מתקבלים כמתמחים דרך קרבה וקשרים, ואחר כך הם הופכים להיות עובדים קבועים של משרד המשפטים, בגין העובדה שהם כבר נכנסו בצינור הזה.
יוסי הירש: מזה החשיבות שגם זה ייעשה יעשה בהליך תקין.
יוסי הירש: לגבי קרובי משפחה, בדקנו העסקה של קרובי משפחה מקרב עובדים בכירים בהנהלת בתי המשפט, וגם בקרב אנשים שהם חברי ועדי עובדים.
יוסי הירש: מצאנו שלבין 7% ל-11% מקרב אותם עובדים יש קרובי משפחה בהנהלת בתי המשפט, ולפעמים יותר מקרוב משפחה מאחד.
יוסי הירש: לא פסלנו מראש אפשרות העסקה של קרובי משפחה, ובהוראות התקשיר יש גם את הדרך של העסקת קרובי משפחה.
יוסי הירש: מבין 24 קרובי משפחה שהועסקו, מצאנו ש- 18 התקבלו בצורה בלתי תקינה, באותן הצורות שמניתי קודם.
רן כהן: הנהלת בתי המשפט הייתה מודעת לעובדה שמדובר בקרובי משפחה או שרק אתם גיליתם?
רן כהן: מאין לכם המידע?
יוסי הירש: עשינו הצלבה של הנתונים של עובדי הנהלת בתי המשפט עם נתונים של מרשם האוכלוסין.