GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה אתך על המספרים, אבל אסור לשכוח את הבעיה.
יורי שטרן: בתחומי הפשיעה, גורמי הפשיעה יכולים לפרוש את דרכם כנגד כל המחסומים ועובדה היא שעם המדיניות הכי קשוחה שהייתה לנו בשנים האחרונות נגד תיירים משם, במיוחד ממולדובה שהייתה מדינה סגורה, כל אותן בנות הצליחו להגיע.
יורי שטרן: על מי זה חל?
יורי שטרן: בפועל מי שמשלם את המחיר זה לא הפושעים, הם יודעים להסתדר, יש גבול מצרים יש שוחד, כמו שנתקלנו בשורה שלימה של חשד למעשים פליליים בשירות הקונסולארי במשרד החוץ יגיע העת גם לנושא של סחר בנשים ויתגלו דברים.
יורי שטרן: אבל, האדם התמים שזו אישה יפה באותו גיל שיש לה סיכוי לעבוד, היא הקורבן.
יורי שטרן: לא זו שנשלחת באמת על ידי גורמי הפשע.
יורי שטרן: לכן השיטות האלה לא יעילות ואין ספק שמנהל האוכלוסים ומשרד הפנים עומדים על המשמר אבלה שאלה היא אם השיטות שנקטו עד כה הן באמת השיטות הטובות, הן שיטות עם הרב מיסים בצד השלילי ויחסית מעט תועלת בצד החיובי.
ששי קציר: אני רוצה להתייחס למה שנאמר שלמערכת שלנו צריך להכניס נאורות אני חושב שאמירה כזו צריכה להיבחן כי הצד השני של המשוואה זו אטימות וכל דבר אחר שאין בו נאורות.
ששי קציר: יש הרבה דברים תחת הכותרת של נאורות, אבל החקיקה מחייבת אותי לעשות צעדים מסוימים ואחרים סוברים שהחקיקה לא מתאימה.
ששי קציר: אמרתי במספר הזדמנויות שאני מזמין אנשים מהכנסת שיבדקו את הדברים ובמקום שצריך לשנות את החקיקה, תשנו את החקיקה.
יורי שטרן: הרבה מהדברים זה בנהלים לא בחקיקה.
ששי קציר: כל החלטה של השר בנושא נהלים, הכל מקוים.
ששי קציר: יש עובדים שלא כל כך מכירים את הפרשנות של הנהלים וזה אחד הדברים שאנחנו משקיעים המון מאמץ במערכת ההדרכה ויש מה לעשות אבל אני מציע לא לקחת את זה לכיוון שאין נאורות רק אטימות.
מל פולישוק-בלוך: תיקחו את הנהלים, תרעננו אותם תעשו אותם פשוטים עם פרשנות אחת.
מל פולישוק-בלוך: ששי קציר: אנחנו נמצאים בעיצומם של עדכוני נהלים, אני מקווה שעד סוף החודש הזה נשלים את העבודה ואת כל מה שהיינו צריכים לעדכן תוך הנהלים נוכל גם לפרסם לציבור וגם לעובדים שלנו כדי שהעובדים יוכלו לעבוד לפי נהלים מעודכנים.
רפי בלסר: השאלה אם אין שאריות מתקופת החשיבה של ש"ס
יורי שטרן: את ההתמקדות בש"ס תשאיר לחברי סיעת שינוי.
מל פולישוק-בלוך: זו תפיסת עולם איך רואים את הנאורות הזו.
ששי קציר: לגבי המועדים של הגשת הבקשות, היום מתקיימת אצלנו ועדה שבוחנת את המשאבים שלנו.
ששי קציר: אמרתי שאם רוצים להחליט על רמת שירות שונה, שימתינו רק יומיים למשל במקום עשרה ימים, אפשר לקבל גם החלטה כזו אבל חייבים לגבות אותה במשאבים.
יורי שטרן: נלמד מהרוסים, אם אתה מגיש יומיים לפני, אתה משלם כפול, ופחות מזה תשלם פי שלוש ופי ארבע.
ששי קציר: ההצעה הזו קיימת בנושא של מתן שירות ואני מאד מקווה שנצליח להעביר את זה בוועדת האגרות ובוועדת הכספים.
ששי קציר: זה אומר שאם תבוא בפרק זמן סביר יהיה תשלום סכום מסוים ואם אתה בא ברגע האחרון תשלם יותר.
אוסקר אבו ראזק: אי אפשר להציב תקציב ייעודי, אם תבקש, אתה חוסם מהלך.
יורי שטרן: אני לוקח את הצעתך לכיוון הפוך, כדאי ליצור אינטרס כלכלי בשירות הקונסולארי על ידי זה שגביית האגרות על אישורי הכניסה תהיה לטובת השירות.
מנשה בר און: השירות הקונסולארי האמריקאי הוא משק סגור, גביית האגרה על השירותים הקונסולאריים צריכה לממן את ההוצאות, הקונגרס והממשל האמריקאי לא מסבסד.
ששי קציר: לסיום אני רוצה לומר שבסופו של דבר אני מניח שבעוד כשבוע נבוא יחד עם משרד החוץ שמרכז את העבודה, נציג את ההקלות, מה שנקבל מהממשלה מבחינת הקלות אנחנו ניישם.
ששי קציר: הצענו, וכנראה שזה יתקיים, כשנצא כצוות לרוסיה לראות כל מיני סידורים.
יורי שטרן: תלכו למקומות שיש בהם בעיה, לא למוסקבה שזה טיול יפה אבל אין שם בעיות.
רפאל בן חור: הייתה לנו ישיבה מוצלחת אצל מנכ"ל משרד הפנים אשר ראה את החשיבות הכלכלית של נושא התיירות.
רפאל בן חור: 25% מהצמיחה שמדברים עליה נבעה כתוצאה מהתגברות התיירות.
רפאל בן חור: אנחנו ממשלה שכל הידיים יחד צריכים לפעול על מנת לעשות את הדברים בצורה מוצלחת כי אם אנחנו מדברים על בעיות רווחה קשות ובעיות של קבוצות נכשלות, אז ככל שנגביר את היכולת הכלכלית שלנו נוכל להתמודד עם זה.
רפאל בן חור: הבעיה היא שצריך למצוא את האיזון הנכון תוך לקיחת סיכונים ולא להיות שבוי בתוך חששות למרות שהם חששות אמת אבל לא להפוך אותם לגורם המרכזי.
רפאל בן חור: באחת מהישיבות נאמר על יד אחד מהעובדים, וראיתי שזה בא מליבו, הוא אמר הבעיה של סחר בנשים היא כל כך קשה שמבחינתנו אם לא תהיה תיירות בכלל, העיקר שלא יהיה סחר בנשים הוא מוכן לזה, והוא ממש התכוון לזה.
רפאל בן חור: מצד שני, הגישה שאומרת לאפשר לכל אחד להיכנס לארץ, צריך למצוא את האיזון ולבדוק את כל הנהלים מנקודת ראות כלכלית ונקודות אחרות.
רפאל בן חור: אם אתה יושב בוועדה כזו עם נציגים מכל המשרדים, הייתי היחיד שטען שצריך להקל מהצד הכלכלי כצד עיקרי, ולא יודע אם הייתי במשרד הפנים לא הייתי מדבר כמו האנשים ממשרד הפנים.
רפאל בן חור: נכון שעמדת השר לביטחון פנים חדה וחלקה, אני יודע שקיים גם מכתב של השב"כ שאמר שאין בזה בעיה, הנתון שאמר מנשה בר-און שרק אחוז אחד מסורב ברוסיה אומר המון.
רפאל בן חור: במכתב מציין מר קציר שמדובר על 20% מרוסיה השאלה אם מדברים באמת על אוכלוסיה של תיירים.
רפאל בן חור: יש שני גורמים, כאלה שבאים בויזת תייר אבל נכנסים לבקר משפחות או מקבלים מכתב המלצה מהארץ וכך הם מקבלים בקלות יותר את הויזה.
יורי שטרן: זה מתחיל בכך שאין ויזה מיוחדת לשם כך.
יורי שטרן: אומרים להם שיבקשו אשרת תייר וכך הם יגיעו ופה יטפלו בבקשות שלהם.
יורי שטרן: זו דרך שמשרד הפנים עצמו מנחה את האנשים ואז יש ערבוב של שתי אוכלוסיות שונות לחלוטין.
יורי שטרן: הם היו באים בדרך מסודרת של ביקור משפחות אם הדרך הזו הייתה מסודרת על ידי משרד הפנים אבל זו דרך של תייר והגשת בקשות בארץ והנתונים הופכים למה שהם.
רפאל בן חור: בניגוד למדינות אחרות, מעל ל- 80% מהתיירות מרוסיה היא תיירות בודדת מיוחדת במינה.
רפאל בן חור: נמצאים פה אנשי התיירות שיעידו שמדובר באנשים שמכניסים הרבה כסף וזה שונה מהקבוצות שבאות בצורה מאורגנת הם כ- 12% הם בדרך כלל לצרכים דתיים.
רפאל בן חור: ישנן טיסות שכר רבות שמגיעות מרוסיה - - -
יורי שטרן: יד אחת מוסיפה והשנייה גודעת.
אוסקר אבו ראזק: הידיים יעבדו ביחד
רפאל בן חור: נמצאים פה אנשי התיירות שכדאי שתשמעו אותם כי יש להם דעה מאד זהה לדעה של משרד התיירות.
רפאל בן חור: טוב שהגענו לנקודה הזו וטוב שמנכ"ל משרד הפנים רואה את זה בראיה הכלכלית הטובה, צריכים למלוא את האיזון איפה מתעקשים ואיפה נותנים לעסק לזרום.
רפאל בן חור: יש עוד שתי נקודות, בשירות המדינה אפשר לקבל החלטות, השאלה אם יש כלים על מנת לפתור את הבעיות.
רפאל בן חור: אנחנו טוענים שבקשות לויזה צריכות להיות באמצעות האינטרנט דבר שמנכ"ל משרד הפנים קיבל ועודד.
רפאל בן חור: השאלה מה יהיו המשאבים שהמדינה צריכה להשקיע על מנת שזה יצא לדרך בצורה הטובה ביותר.
רפאל בן חור: באותה מידה חשוב לדעת שמחלקת האשרות, גם פה בארץ זקוקה לעזרה וזה נכון שבערבי חגים אני מדבר עם ששי בטלפון והוא נחלץ להציל את המצב.
יורי שטרן: אני רוצה להפסיק אותך ולהגיד משהו לפני שמר בר און יוצא.
יורי שטרן: לדעתי הגיע הזמן להציב עמדה קבועה עם סמכות למתן ויזות בשדה התעופה.
יורי שטרן: זה קיים בהרבה מאד מקומות בעולם.
יורי שטרן: לפעמים אנשים מגיעים ממדינות, במיוחד במזרח הרחוק שפשוט לא יודעים שצריך ויזה לישראל, כי ישראל מבחינתם זה כמו אירופה.
יורי שטרן: לכן אין סיבה שלא יהיה נציג קבוע שיפתור את הבעיות הדחופות.
רפאל בן חור: ככה זה בשארם א- שיך.
ששי קציר: האשרה שניתנת לרוסים היא רק לשארם א- שייך.
יונתן הרפז: אני יודע על קבוצות פולניות שטסים לשארם א-שייך מכיוון שזה יותר זול והמטרה העיקרית היא לבוא לישראל.
יורי שטרן: מה זה שייך, אצל המצרים זה מוגבל בצורה כזו וזה לא אומר שאנחנו צריכים להיות כמוהם.
יורי שטרן: יש לא מעט מקומות בעולם, אוקראינה, קייב, ששם יושב נציג.
אוסקר אבו ראזק: מכיוון שהייתי בשארם אמרתי שצריך לראות מה זו פגישה כלכלית במדינה טוטאליטרית.
אוסקר אבו ראזק: פועל מצרי בקהיר משתכר 300 לירות מצריות בחודש ובשארם א-שייך מקבל 1500.
אוסקר אבו ראזק: המזנון בגודל מטר על מטר בקהיר הוא היה עולה 100 לירות מצריות דמי שכירות, בשארם 12,000 לירות.
אוסקר אבו ראזק: מיליון וחצי מצרים עובדים בתיירות בשארם א- שייך.
יורי שטרן: הלבנט זה מקום של סוחרים שתמיד ידעו למצוא פרנסה, לפעמים גם יש מאין ולבוא בגישה של שכל פשוט.
יורי שטרן: איך בנינו את הבירוקרטיה שמנוגדת לחלוטין לכל חשיבה כלכלית, שכל דבר אחר עולה על כלכלה, איך עוותנו את מוחנו?
יורי שטרן: אני חושב שהצבת עמדה כזו תפתור הרב בעיות.
יורי שטרן: כשאני מוציא קונסול ישראלי מהבית ביום שבת אני מרגיש לא טוב, כי אותו איש יכול לבוא והמקרה יכול להיות מטופל בשדה תעופה והרבה מאד פנצ'רים יהיה אפשר לפתור.
יורי שטרן: אני חושב שבסיכום בין שני המשרדים יכול להיות מוצב אדם שיהיה קבוע שם.
רפאל בן חור: העמדה הזו נדחתה על הסף.
יורי שטרן: אני מסכים עם ששי קציר שזה לא טוב להעביר את כל הטיפול לשדה התעופה, כי במקרים שטיפלתי שאנשים שהוחזרו עם ויזה, זה הכי אכזרי לכן עדיף לסיים את הטיפול שם.
יורי שטרן: אבל ליצור עמדה כזו למצבים של חירום שלא מספיקים לטפל בהם.
רפאל בן חור: זה קיים, יגאל דוכן עושה את זה.
ששי קציר: אני לא יכול להגיד לאנשים שאין לנו הסכמי אשרות עם מדינה אחרת, וכל מי שבא מאותה מדינה תכניס אותו.
ששי קציר: למקרים חריגים יש אחראי משמרת שיוצר קשר עם הממונים עליו ואם צריך להכניס את אותו אדם, אז מכניסים אותו.
יורי שטרן: אני מציע למסד את השירות הזה שיטפל בשוליים של זה ולא במסה הגדולה.
ששי קציר: זה קיים.
יורי שטרן: זה לא קיים כשירות כי הם פונים למנכ"ל ורק אחר כך מטפלים.
יורי שטרן: זה לא אדם שיש לו סמכות להחליט במקום ורק כשהוא לא מסוגל להחליט הוא יפנה אליכם.
יורי שטרן: פה, כמו שאמרה חברת הכנסת פולישוק, רק מי שיש לו את הטלפון עם הקו האדום מצליח, אני מדבר על שירות קבוע שקיים בהרבה מקומות בעולם שמטפל במקרים חריגים כאלה.
ששי קציר: אני יכול לתת לך דוגמאות שאני מטפל בהם, שזה קיים.
יורי שטרן: אבל אני מדבר על בלי התערבות שלך.
ששי קציר: יש אדם שבמדינה שלו הייתה הידברות שהוא צריך ויזה והוא קבע עובדה ונכנס למדינה, תוציא אותו או לא?
ששי קציר: הוא יכול להיות גם איש כלכלה, יש חוקים ואנחנו עובדים לפיהם.
יורי שטרן: הצורה בה זה קיים לא מספיק ממוסדת ונגישה, לא לכאלה שיכולים להתקשר לכם, אני מדבר על משהו ממוסד ומי שיגיד אם זה מספיק או לא יהיה משרד התיירות.
מנשה בר און: אתה לא יוכל להגיד לי תקיים את החוק אבל מצד שני, כל מי שיגיע, תפר את החוק.
יורי שטרן: זה אתם מייצרים את התקנות והחוקים.
יורי שטרן: אני נתקלתי במוסקבה בחברה שטפלה לי בויזה ובכרטיסים והשכילה לתת לי ויזה לתקופה שהייתה קצרה ביומיים מהכרטיס.
יורי שטרן: הגעתי לשדה התעופה ולא הוציאו אותי החוצה כי אמרו לי שהויזה שלי נגמרה.
יורי שטרן: הם עכבו אותי בגלל שהויזה נגמרה, נסעתי לנציג משרד החוץ ששינה לי בו במקום וחזרתי ונסעתי.
יורי שטרן: זה שירות.
מנשה בר און: זה משרד הפנים יכול לעשות.
יורי שטרן: אבל זה שירות ידוע ומסודר לא משהו תלוי בפרוטקציה.
יורי שטרן: קיום הקונסול ידוע אמרו לי ללכת לשם ולטפל בזה, זה משהו מסודר.
מנשה בר און: משרד החוץ מחזיק אדם באופן קבוע בנתב"ג, צמוד למשרד הפנים שנועד לפתור בעיות כאלה של אנשים שמגיעים ללא אשרה והסכמה שלנו.
מנשה בר און: אין לנו נציגות בכל העולם יש הרבה תיירים שמגיעים ואין להם אפשרות לקבל את האשרה בדרך.
מנשה בר און: אנחנו בתיאום עם משרד הפנים נותנים להם אישור בכתב שיש להם אשרה בשדה התעופה אחרי שהכול נבדק.
מנשה בר און: המכאניזם הזה קיים.
יורי שטרן: משרד התיירות הוא הגוף שיגיד כן או לא.
ששי קציר: זו לא הסמכות שלנו.
יורי שטרן: לא מבחינת הסמכות מבחינת זה שהוא הלקוח.
יורי שטרן: כחלק מההמלצות שלכם תבדקו האם יש מקום וצורך והצדקה להרחיב ולמסד את הפונקציה הזו בשדה התעופה.
גרי קליימן: אני מהאגודה הישראלית למען ילדים עולים.
גרי קליימן: באתי להציג אספקט נוסף, בעברי הייתי עובד משרד החוץ ושימשתי קונסול כך שאני מכיר את הנושא לעומק.
גרי קליימן: בנושא ילדים עולים וזכויותיהם, באגודה שלקחה על עצמה להגן על הזכויות שלהם אנחנו מקבלים עדויות של הורים שלא יכולים להגיע לבקר את ילדיהם, ובדרך כלל אבות גרושים כי האמהות הגיעו והאב לא יכול להגיע לבקר את ילדיו.
גרי קליימן: הסיבה היא שעל פי הנוהל הקיים, כדי לקבל אשרה מישהו צריך להזמין אותו דרך משרד הפנים, ההזמנה מגיעה לקונסוליה והקונסול נותן אשרה.
גרי קליימן: הבעיה שכשהוא גרוש אין מי שיזמין אותו.
גרי קליימן: הילדים קטינים והאישה לא רוצה.
גרי קליימן: הקונסול דורש ממנו את אותה הזמנה ממשרד הפנים, על פי הנהלים, והבעיה שאין מי שעשה את זה.
גרי קליימן: לצד זה שזכאותו לראות את ילדיו אינה מוטלת בספק, אין על זה ויכוח, המסקנה ההגיונית היא שבדרגה ראשונה כזו, בייחוד של ילדים קטינים, הנחיה פשוטה לתת אשרה בלי הזמנה היא הברירה היחידה.
גרי קליימן: אנחנו מכירים המון מצבים כאלה.
יורי שטרן: אני מוסיף את זה לאותה סוגיה שהעליתי בתחילת הדיון.
יורי שטרן: אני מציע למשרד הפנים להפריד בין הבעיות ההומניטאריות של קרובי משפחה לבין התיירות ולתת טיפול נאות לסוגיה ההומניטארית מבלי להקשות על הסוגיה התיירותית.
רפי גלס: יו"ר אגודת מורי הדרך בישראל.
רפי גלס: נושא הדיון הוא דעות קדומות ואפליה כלפי מבקרים והייתי נותן לזה תת נושא, זלזול מקסימאלי והתייחסות חיובית מינימאלית כלפי התייר מרוסיה.
רפי גלס: דרך הייסורים של התייר הממוצע מתחילה עוד מארצות המוצא, חבר העמים רוסיה אוקראינה, קבלתי אינפורמציה עדכנית מהקונסול ברוסיה שבאים תיירים לשגרירות, אחרי עשר שעות נסיעה ברכבת ונאמר להם שחסר מסמך, או שהויזה לא אושרה ולא אומרים את הסיבה.
רפי גלס: או שהתייר מגיע אחרי מסע ארוך ואומרים לו שהפקידה יצאה לסידורים, תבוא מחר.
רפי גלס: זה מאד מכביד על אותם אנשים שרוצים לגור, סליחה, לבקר בישראל.
אוסקר אבו ראזק: מה פרויד היה אומר על זה.
אוסקר אבו ראזק: ..
רפי גלס: במקרים אחרים אחרי שהם מגיעים לקונסול אומרים להם לחזור בעוד שבועיים.
רפי גלס: יש חוסר התייחסות מינימאלית לתיירים שרוצים לבוא לישראל.
רפי גלס: הנקודות שעולות מצד השגרירות היא של חוסר בכוח אדם ומציעים לתיירים האלה לעבוד אתם במשרד כדי להתגבר על הלחץ.
רפי גלס: לא ייתכן שיגידו לאנשים מהרחוב להיכנס ולמלא כמה טפסים.
רפי גלס: מעבר לכך יש את עניין השאלונים - - -
יורי שטרן: בזמנו ביקשתי מגורמי התיירות המלונאים ולשכת התיירות הנכנסת לגבש מסמך המלצות.
יורי שטרן: אם היום יש את המהלך הזה, אז אני מקווה שיורחב ויכלול עוד מדינות.
יורי שטרן: אני מציע, זה לא שייך לדיון הזה וזה שייך לסוגיית התיירות, אני מציע שתציע הצעות משלכם לגבי המהלך כולו ולגבי עניינים ספציפיים, שבחלקם זה עניין המחלקה הקונסולארית ובחלקו ענייני ביטחון ישראל, אני מוכן להיות אחד המכותבים כדי לוודא שהדברים יטופלו.
ריטה דמידוב: שמי ריטה דמידוב ואני מנהלת מחלקת רוסיה במשרד נסיעות ואני גם נציגת התאגדות סוכני הנסיעות של רוסיה בארץ.
ריטה דמידוב: הייתי רוצה לפתוח בכמה נתונים, רק באפריל מאי שהייתה ירידה של כמות תיירים למצרים לטורקיה ולאירופה, הייתה עליה של פי שתיים לארץ.
ריטה דמידוב: דבר שני, לקחתי לבדיקה את הנתונים של משרד גדול ברוסיה, הייתה כמות תיירים פי שתיים בינואר פברואר ופי שלוש במרץ אפריל ממה שהיה קודם.
ריטה דמידוב: זה נגד כל הבעיות שהיו עם הויזות כי כרגע מקבלים ויזה ברוסיה תוך שלושה שבועות ויזות.
ריטה דמידוב: לגבי אחוז אחד של סירוב, את הסירוב הוא מקבל את הסירוב בדקה האחרונה.
ריטה דמידוב: הוא מחכה שלושה שבועות ורק בדקה האחרונה הוא מקבל את הסירוב.
אוסקר אבו ראזק: אי אפשר לתת בדקה הראשונה כי אז לא עושים עבודה.
ריטה דמידוב: בדקה הראשונה זה בסדר, בדקה האחרונה הוא כבר שילם על הכרטיס, עבור מלון.
יורי שטרן: אלה הדברים שכדאי לכם להציע כשינוי נהלים, תציעו כמה דברים לשיפור השירות.
ריטה דמידוב: בשמחה.
יוסי זלביט: נתקלנו במקרים שהגשנו את הבקשה אצלכם כמו שאמרתם 21 יום לפני.
יוסי זלביט: לא נענינו שלושה שבועות ואז הודיעו לנו שהנושא עובר למשרד החוץ בקייב עצמה.
יוסי זלביט: תשובות עד רגע זה אין לנו.
יוסי זלביט: הגשנו את הבקשה לכם, למלי, כנדרש, 21 יום.
ששי קציר: אי מציע שתכתוב אלי מה קרה ויכול להיות שנמצא מה קרה בנהלים.
יורי שטרן: תכתוב למנהל האוכלוסין עם העתק אלי.
יואב שליש: יואב שליש מחברת רג'ואן תיירות ונופש.
יואב שליש: אנחנו עוסקים בעיקר בתיירות מחבר העמים אחוזי האנשים שנשארים בארץ יורד מאחוז אחד, למעלה מ- 99% יוצאים מפה, מדובר בעיקר בקבוצות צליינים.
יואב שליש: אני נתקל בבעיה שכדי להתחיל להביא מסוכנים חדשים זה כמעט בלתי אפשרי, אומרים לי להוציא את הויזות דרך סוכנים קיימים שכבר עובדים אתי ואם אני משכנע חברה גדולה לעבוד עם הארץ הם צריכים לעבוד עם חברה שלישית כדי להשיג את הויזות.
יואב שליש: אני רוצה לשמוע שנתור יצטרכו להוציא את הויזות לסין דרך חברת דיזנהאוז שמתחרה אתם.
יורי שטרן: זו בעיה חמורה כי היא מקבעת את השוק כפי שהוא אם יש רשימה סגורה אז אין סיכוי.
יורי שטרן: אנחנו ברמת ניצולת נמוכה של התיירות משם מכל הסיבות האלה ויש סיכוי לפריצת דרך אבל פריצת דרך קודם כל מחייבת הליכה לגורמי תיירות נוספים בנוסף לאלה שכבר עובדים אתנו.
ששי קציר: הנושא הגיע אלי, אין מניעה שחברות נוספות ייכנסו, אבל כל חברה שמגיעה לראשונה אנחנו מתאמים אתה את כל סידורי העבודה, ואחרי שאנחנו מתאמים את סידורי העבודה והיא נרשמת אצלנו, הם יכולים להגיש את הבקשות.
יואב שליש: אני חברה שעובדת, אני מדבר על חברות ברוסיה.
יורי שטרן: השגרירויות פתרו את הבעיה שלהם על ידי זה שהן מתקשרות עם רשימה מסוימת של סוכנים רשמיים מקומיים.
יורי שטרן: אם אנחנו רוצים להגדיל את התיירות אנחנו צריכים להכניס גורם נוסף.
יורי שטרן: במיוחד במדינות כאלה שכל אחת היא מדינה בפני עצמה והחברות אינן דווקא פדראליות, יש הרבה חברות מקומיות, כמו הקבוצה מאוקראינה שטיפלתי באמצעותך, היא באה מחברת תיירות חדשה, בשגרירות לא הכירו אותה וזהו זה נגמר, זה לסגור את השוק.
יורי שטרן: השיטה צריכה להיות שגם לחברות החדשות יש סיכוי ואם יישארו ממנה שלושה אנשים פה, בפעם הבאה יהיה לה יותר קשה להגיש.
יורי שטרן: אבל לא למנוע ממנה את הצ'אנס הראשון.
ששי קציר: מדובר בהרחבת הרשימה של 80 הסוכנים.
יורי שטרן: לא להרחיב פשוט להפוך אותה לפתוחה
יואב שליש: אני לא מדבר רק על סוכנים אלא גם על גופים כנסייתיים דתיים למשל שעובדים אתנו, למשל כנסיה חדשה שלא שלחה את הצליינים הנה אני לא יכול לעשות את זה.
יואב שליש: הצורה שאני מתחייב כביכול כלפי משרד הפנים מתנהלת ככה, אתה צריך להתחייב והוא צריך להתחייב ואם משהו לא מסתדר אתה לא תקבל את הויזה.
יואב שליש: אני, עם אחוזים כאלה לא אקבל יותר ויזות, אני לא אוכל לעבוד ואני אסגור את החברה.
יואב שליש: דבר נוסף, יש מצבים שאני רוצה לערער על החלטות וצריך למצוא הליך זריז לזה.
יואב שליש: דבר נוסף אחרון לגבי הקריטריונים, אומרים, הוא צעיר אני לא נותנת לו אשרה, צריך להיות לזה קריטריונים.
יואב שליש: מאיזו שנה?
יואב שליש: מה צריך להיות כשהוא צעיר כדי להיכנס?
יורי שטרן: שלי, מנהלת לשכתו של מר קציר, הבטיחה לשלוח לי קריטריונים לפני חודש ואני עדין מחכה להם.
ריטה דמידוב: אנחנו מחכים לקריטריונים כבר כמה שנים.
יורי שטרן: צריך שתהיה שקיפות.
יורי שטרן: הסוכנויות שלנו מתלוננות שהם חיים באי ודאות.
יונתן הרפז: אני מייצג את התאחדות המלונות, בדקתי את נושא האפליה, הרגשנו אותה יותר לפני כמה שנים בנושא של הויזות, המלונות מרגישים את זה פחות ועל כך צריך לברך.
יונתן הרפז: אני מצטרף לביקורת שהייתה פה בנושא הקשיים, הבנתי שיש קצת יותר קשיים בנושא קבוצות.
יונתן הרפז: אני רוצה להדגיש שמבחינת ההערכות שיש למלונאים, התנועה הקבוצתית תגדל עם השיפור במצב הכלכלי של האזרח ועם ההשתחררות מכבלי הקומוניזם והיציאה לחופש דתי.
יונתן הרפז: לכן אנחנו מתכוננים להתגברות הקבוצות הצלייניות וקבוצות בכלל לכן אנחנו מאד ממליצים להקל בנושא של הקבוצות, כי בנושא האינדיווידואלי יש כסף והם מוצאים פתרונות.
יונתן הרפז: הנושא של טווח האישורים בקבוצות, שמתארגנות יותר זמן, הוא יותר קריטי.
רפי גלס: על דרך הייסורים שהתייר עובר נוספים קציני הביטחון בכניסה וביציאה מהארץ.
יורי שטרן: זה לא שייך לאף גורם שמיוצג פה.
ריטה דמידוב: היה בלגן במשרד הפנים בקשר לספירת קבוצות שיוצאות מהארץ.
רפאל בן חור: כל קבוצה שיוצאת צריך להשוות אותה לקבוצה שנכנסת, בדרך כלל באים למשרד הפנים בנתב"ג מחכים עם כל הקבוצה ונציג של משרד הפנים סופר אותם.
יורי שטרן: זה מחזה לא נעים.
רפאל בן חור: לא נעים אבל הכרחי כדי לוודא שאכן הם יצאו.
רפאל בן חור: אבל מה שאמרת ריטה שבנתב"ג החדש היכולת של נציג משרד הפנים להגיע לכל קבוצה זה בלתי אפשרי ואי אפשר לדעת אם סופרים או לא.
יורי שטרן: זה פיגור שכלי.
יורי שטרן: בעידן המחשבים היום, אין בעיה בסוף המשמרת לבדוק מי יצא ומי לא.
יורי שטרן: בשביל מה להשפיל את האנשים ולעשות מהנציג שלכם שליח רץ.
ששי קציר: היום אנחנו מאשרים לקבוצה ויזה קבוצתית לפי רשימה.
ששי קציר: כשהם יוצאים אני צריך לבדוק את זה.
יורי שטרן: כשהוא יוצא מהארץ, מקלידים את השם שלו במחשב, אפשר להוציא את הרשימה בסוף היום ולהשוות לויזה הקבוצתית.
ששי קציר: הבעיה שאתה לא יכול לעשות את השייכות הזו לחברה, צריך להגדיר את זה בהתחלה וגם לא כולם יוצאים באותו יום.
ששי קציר: הנחיתי כבר שלמרבית הקבוצות לא יעשו בדיקה אלא רק בקבוצות שיש בהם נשירה.
ששי קציר: אני שמח מאד שלמרבית הקבוצות אין נשירה, חלק מאי הנשירה זה בזכות הבקרה שאנחנו עושים.
יורי שטרן: כאחד שדובר רוסית ראיתי את המראה המבזה והמשפיל הזה, מגיע אדם שלא יודע רוסית ובאנגלית רצוצה של שני הצדדים עושים את זה.
ששי קציר: ההידברות עם הסוכן.
יורי שטרן: זה קודם כל ביזיון למדינת ישראל ומשאיר טעם רע.
יורי שטרן: דבר שני, את היהודים אסור לספור לפי המסורת היהודית.
יורי שטרן: השיקול צריך להיות שיקול כולל לא יכול להיות שאתם רואים רק צד אחד מבלי לקחת בחשבון את שאר ההשלכות.
ששי קציר: השנה, ואני מקווה שאני מדייק בנתונים, הגיעו לכאן קבוצות מניגריה של כ- 10,000 איש.
ששי קציר: כל קבוצה שנכנסה, ליווינו אותה ומתוך כל ה- 10,000 נשארו 8 איש.
ששי קציר: אני רוצה לומר בוודאות שאם לא הייתה הבקרה הזו היה מספר גדול מאד ובשנה הבאה היינו מקשים יותר.
רפאל בן חור: ביקשתי אישור מיוחד לאפשר לסוכני הנסיעות לעלות למעלה ...
ששי קציר: זה לא קשור, זה קשור לרשות שדות התעופה ולהסכמים אתם.
יורי שטרן: למי שחושב חשיבה ממלכתית מה שנדרש מכל בעל תפקיד, מעבר למטרה הספציפית שלו צריכה להיות המטרה הכללית והיא, יותר תיירים.
יורי שטרן: הספירה הזו אולי מנעה ממספר אנשים להישאר בארץ, אבל מנעה ממדינת ישראל לקבל הרבה יותר תיירים.
יורי שטרן: כל הדברים האלה צריכים לעבור מסננת תיירותית.
יורי שטרן: אתה צריך לבדוק איך לעשות את זה מבלי לפגוע באינטרס אחר ואז להגיע לשיטה שהיא מקובלת ואתם קובעים את זה באופן חד צדדי.
חנה יזרעלוביץ: אני אציג בפני המבקר את תמונת המצב, אין לי התייחסות מיידית לנושא.
יורי שטרן: אני אבקש לשמוע את זה בכתב.
יורי שטרן: אני מודה לכולכם, אני מציע לגורמי התיירות להיות מעורבים כבר בשלב הזה עם ההמלצות שלהם שבחלקם נוגעות לאותו חלק ולחלקים שלא מיוצגים.
יורי שטרן: הבקשה היא להתחיל מיד באוקראינה ולטפל בזה עם גישה חיובית.
יורי שטרן: הצוות הבין משרדי הוא בעל ערך בשל עצמו ולא חייב להתקיים רק לפי החלטת ממשלה, אין להם בעיה להמשיך בדיון באותה מסגרת ולראות איך מקלים על אוקראינה.
יורי שטרן: מבחינת התהליכים לגבי כל החלטת הממשלה, משרדי הממשלה צריכים להציג חלופות ואם רואים שפתרון מסוים שמוצע הוא לא טוב הם צריכים להציע פתרון אחר ולא להסתפק בו, את השגת היעדים צריכים לבחון לפי כמה דרכים.
יורי שטרן: להשגת המטרה מכל זווית יש כמה דרכים ועל זה צריך לחשוב.
יורי שטרן: אני מבקש ממבקר המדינה להתייחס ספציפית לזה שלהרבה החלטות במדינת ישראל יש השלכה מגזרית עדתית לאומית הנוגעת לציבור מוגדר, לציבור ערבי, יוצאי ברית המועצות ציבור חרדי, כל ציבור שמקבל מכה קשה.
יורי שטרן: זה חייב להיות מרכיב בהחלטת ההחלטות, זה לא יכול לבוא רק אחר כך מתגובות הציבור.
יורי שטרן: אין בעיה לחשוב על זה מראש ולשקול בהתאם את ההחלטות.
יורי שטרן: תודה לכולם הישיבה נעולה.
יורי שטרן: שלום, הנושא הוא אישור דין וחשבון של משרד מבקר המדינה לשנת 2004.
יורי שטרן: אנחנו צריכים לאשר את זה?
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לאשר את הביצוע.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בשלב הראשון ועדת הכספים מאשרת את התקציב.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הוועדה לענייני ביקורת המדינה מאשרת את הביצוע.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מה שאומר סעיף 25 לחוק מבקר המדינה הוא זה: אחרי תום שנת הכספים יגיש המבקר את הדין וחשבון הכספי של משרדו לאישור הוועדה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אז הגשתי לאישור הוועדה.
יורי שטרן: יש כאן צעד פורמלי וצעד לא פורמלי.
יורי שטרן: אגיד מהו הצעד הלא פורמלי מבחינתי, ואני לא מציע לחברת הכנסת פולישוק-בלוך שנעשה ממנו עניין כעת.
יורי שטרן: אני חושב שלוועדת ביקורת המדינה, בשל עצמה, אין כלים להעריך את ביצוע התקציב בצורה מלומדת, מה שיש בוועדת הכספים למשל, ששם דנים בסוגיות האלה.
מל פולישוק-בלוך: למה להם יש יותר כלים מאשר לך?
יורי שטרן: יש להם יועצים כלכליים.
מל פולישוק-בלוך: גם אתה יכול לקחת יועצים.
יורי שטרן: אצלנו זה אף פעם לא נעשה.
יורי שטרן: אני חושב שלעתיד אנחנו צריכים להיערך לקראת הסיפור הזה בצורה אחרת: לקבל את הדין וחשבון לפני הישיבה, נניח חודש לפני הישיבה, לעשות בדיקה, ואז לבוא עם השאלות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אם כי אני חושב שההבדל גדול.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ועדת הכספים צופה פני עתיד.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כאן זה לגבי העבר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כאן אנחנו אומרים בדיוק איפה הוצאנו כל גרוש.
יורי שטרן: אבל בדיונים שם יש דוחות ביצוע, ובכל זאת הוועדה ההיא מתייחסת לזה.
מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק מה שאושר לכם, או יש שינויים?
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: יש הבדל בין התקציב לבין ההוצאה.
מל פולישוק-בלוך: קשה מאוד לקרוא את המסמך, ההדפסה מאוד לא ברורה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אוכל לומר באופן כללי שההוצאה קטנה מהתקציב.
יורי שטרן: מה הסיבה לכך?
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: קודם כול, אני רוצה לומר לכם שאנחנו חסכוניים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנחנו באמת חסכוניים במשרד.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: שנית, לגבי כוח-אדם, אני חושב שעד היום לא ניצלנו את שיא כוח-האדם.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ואילו בהצעת התקציב אנחנו יוצאים מתוך הנחה שאולי נצטרך להשלים לשיא כוח-האדם.
מל פולישוק-בלוך: אין לכם הנייר המקורי?
מל פולישוק-בלוך: אי-אפשר לקרוא את מה שכתוב.
שלומית לביא: המקורות נשלחו לכנסת.
מל פולישוק-בלוך: כעת אני מעיינת במקור.
מל פולישוק-בלוך: הוא מצוין.
שמואל יונס: זה מה שהועבר לכנסת.
יורי שטרן: איפה חסכתם במיוחד?
מל פולישוק-בלוך: למה חסכתם כל כך הרבה בנציבות תלונות הציבור?
מל פולישוק-בלוך: זה ההבדל המשמעותי ביותר.
שלמה יונס: 80% מתקציב המשרד מתייחס להוצאות שכר, כ-75% ממנו.
שלמה יונס: בדומה למדיניות במשק, מדיניות של צמצומים והקפאת כוח-אדם, בשנת 2003 המבקר החליט גם על הקפאת כוח-האדם וגם על צמצום כוח-האדם הקיים בביטול חטיבת איגודים.
שלמה יונס: למעשה המשרד נוצר עם מצבת עובדים נמוכה מהשיא.
שלמה יונס: זה ההסבר לפער בין התקצוב לבין מה שקרה בפועל, כשהמבקר החליט להקפיא את כוח-האדם.
שלמה יונס: מה שרואים בסעיף הנת"צ מבטא את פער המשכורות, שלא שולמו, כהקפאה זמנית.
מל פולישוק-בלוך: הוצאות חד-פעמיות, זה הסעיף הגדול.
שלמה יונס: אסביר את העניין הזה.
שלמה יונס: כל מה שקשור ב-02 מדבר על שכר, זה השכר.
מל פולישוק-בלוך: כאן זה די דומה.
שלמה יונס: גם מה שחברת הכנסת פולישוק-בלוך ראתה לגבי הנת"צ מתייחס להוצאות השכר.
שלמה יונס: "חד-פעמי", אלו ההוצאות החד-פעמיות שמתייחסות לפיתוח, מה שנהוג להיקרא בשירות המדינה "תקציבי פיתוח".
שלמה יונס: בתקציב המבקר קוראים לזה "הוצאות חד-פעמיות".
שלמה יונס: שני המרכיבים העיקריים שבאים כאן לידי ביטוי הם המעבר של המשרד ללשכה חדשה בתל-אביב – כאן יש תקצוב רב-שנתי כבר משנת 1995.
שלמה יונס: למעשה, לפני שנה היה האכלוס של המבנה.
שלמה יונס: ההוצאה הכספית תהיה בעיקרה ב-2005.
שלמה יונס: מלי פולישוק-בלוך: לכן אתם צריכים את הכסף הזה.
שלמה יונס: לא תהיו עוד בירושלים?