GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: אם מולה ישנה פגיעה בכלכלת ישראל באמצעות התיירות, מדובר בתיירות מאד עשירה בחלקה, אני לא מתייחס למה שנכתב במכתבו של בן חור מנכ"ל משרד התיירות שאומר מר ששי קציר התבטא שזו תיירות זקנה וענייה.
רפאל בן חור: לא אמרתי שזו התבטאות של ששי קציר, אמרתי שהייתה התבטאות.
יורי שטרן: אלה פשוט דעות קדומות על גבול הגזענות.
יורי שטרן: זה קודם כל לא נכון, התיירות מרוסיה פורחת והיא היום הדבר המבוקש ביותר ברחבי העולם, מדינות שלימות מבטלות את חובת הויזה מרוסיה כדי למשוך את התיירים האלה שידועים כבזבזנים של הרבה כסף.
יורי שטרן: התייר הרוסי לא מסוגל לא לתת טיפ למשל, קרובי משפחה שלי ביקרו ברודוס לפני כמה שנים והיות והם דוברי רוסית חשבו שהם באו מרוסיה ומאד כעסו עליהם שלא השאירו טיפ שמן במסעדה, הם חשבו איזה רוסים אלה?
יורי שטרן: מגיעים אנשים שבא להם כסף קל בשנים האחרונות, יש הרבה מיתולוגיה סביב הרפואה הישראלית שבחלקה נכונה ובחלקה לא, והם מגיעים לטיפולים שונים ומשלמים הרבה כסף, כל זה נפגע מהטיפול שלכם, יחד עם הטיפול של הקונסוליה ששם מטפלים באותה אכזריות ואטימות.
יורי שטרן: זה פוגע ביחסים שלנו עם המדינות האלה, שזה בין היתר 15 קולות באו"ם.
יורי שטרן: פוגעים ביחסי כלכלה, זה לא רק תיירות כענף כלכלי אלא גם אנשי עסקים שמזמינים אותם ליצור קשרים.
יורי שטרן: זה חיסל לגמרי עסקאות טובות וחשובות לתעסוקה בארץ בכל המגזרים.
יורי שטרן: לכן כאשר אתם מגבשים דעה אתם לא צריכים לעבוד רק כמשרד המופקד על מניעת הישארות תיירות בארץ אלא משרד ממשלתי שדן עם שאר המשרדים גם על הבעיות שאתם רואים וגם על הצרכים שהם מבטאים.
יורי שטרן: אז להגיד שכך נוכל לטפל וכך לא, ואני אומר שמניעת מתן אישורי כניסה זו לא הדרך היחידה ולפעמים גם לא הדרך הטובה להתמודד עם התופעות האלה.
יורי שטרן: בתקופה רגועה יותר הקמתי שדולה לקידום התיירות והקמתי פורום ויזות מכל המשרדים, התיירות, החוץ, פנים והגענו לסיכומים שבקבוצות של עד שמונה אנשים מטפלים במשרד הפנים, ובבודדים מטפלים במשרד החוץ.
יורי שטרן: השגנו את ההסדר של ויזות רב שנתיות ששכחו מהם ולא נתנו אותם ובין היתר הציעו חברות התיירות שמוכנים לשלם פרמיה שתיצור מקור כספי לאיתור התיירים שנשארו בארץ בשביל לסייע למשטרת ישראל בלי לפגוע בתיירות.
יורי שטרן: אני לא אומר אם זה טוב או לא, אבל הדברים האלה מחייבים התייחסות אחרת.
יורי שטרן: אני חוזר למה שאמרתי לפני שהגעת, במדינתנו הרבה דברים מקבלים בסופו של דבר אופי עדתי מגזרי גם ללא כוונה.
יורי שטרן: במקרה הזה הפגיעה קשה, במדיניות שלכם ומחלקת הקונסולרית במשרד החוץ, זו פגיעה קשה בתיירות מחבר העמים לא רק ביחסים שציינתי, אלא גם ביחסים דתיים כשמעורבים אנשי כנסיה וזו לא הדרך שכל פעם אני פונה לששי כמקרה חירום.
יורי שטרן: כשמדובר אנשי כניסה למה לא לתת להם אוטומטית?
יורי שטרן: גם כשיש בניהם כאלה שמתחזים אפשר לבדוק וגם אם יישארו כמה.
יורי שטרן: היחסים בין הדתות חשובים הרבה יותר מעוד כמה עשרות כאלה שיישארו כי התנועה הדתית הזו היא קטנה.
יורי שטרן: מעבר לזה, זה חיסול ממוקד של פרנסתם של יוצאי ברית המוצעות בארץ, אלה הקשרים שלהם, זו הפרנסה שלהם כמורי דרך וסוכני נסיעות, בתור מנהלי מחלקה רוסית שיש היום ברוב חברות התיירות הגדולות, פרנסתם נגזלת על ידכם, באיזו זכות?
יורי שטרן: מדובר באוכלוסיה שידעה ליצור פרנסה באמצע שנות ה- 90, בגובה של כ- 100,000 תיירים מהמרחב כולו, מחציתם מרוסיה מחציתם מהמדינות האחרות.
יורי שטרן: יצרה פה עסקים מוצלחים ובנוסף לפגיעה מהאינתיפאדה קבלה פגיעה קשה במיוחד ממשרד הפנים ומהקונסוליות הישראליות שהתחילו להתאכזר לתייר הרוסי, ואני לא מדבר על אוקראינה ומולדובה שרמת החיים שם נמוכה ואיש לא חולם שם לבוא ארצה ומספר האנשים הבלתי חוקיים משם הוא עוד יותר גדול.
יורי שטרן: לכן בעמידה הזו על המשמר בקטע של שהות בלתי חוקית משרד הפנים מחסל את התיירות משם.
יורי שטרן: אם זו מערכת השיקולים שרק הדבר הזה קובע את המדיניות, יש מולי בקשות של שתי קבוצות של אנשי כמורה מרוסיה ואוקראינה, שהופנו על ידי דני גבירצמן, שתי קבוצות חשובות של כנסיות פרוטסטנטיות שאין לנו קשר אתם, אני ראש השדולה לקידום היחסים עם הקהילות הנוצריות בכנסת, הקמתי אותה לפני שנה וחצי ומשרד הפנים הוא אחד הגורמים שמפריע לנו בקידום היחסים האלה.
מנשה בר און: במקרה שציינת עכשיו למה אי אפשר לקבל את האשרה מבעוד מועד.
מנשה בר און: אם הרשימה ידועה ומגישים את הבקשה בצורה מסודרת הרבה לפני שמגיעים ארצה.
יורי שטרן: כדאי לשאול את מי שמגיש את הבקשה, יש הרבה סיבות לכך שהדברים מגיעים באיחור, במיוחד מהמרחב הזה.
יורי שטרן: אני לא פותר מאחריות את האנשים שמארגנים, אבל השאלה היא איך אתם מגדירים לעצמכם את תפקידכם.
יורי שטרן: אם התפקיד הוא להיות פורמליסט ולשלוח לעזאזל את אלה שלא ביצעו הכל כמו שצריך ובזמן, אז חבל על השיחה הזו.
יורי שטרן: יש פה תועלת לכל הגורמים זה חשוב לישראל, המכה הכי קשה של מדינת ישראל זו הבדידות של נוצרים סביבה.
יורי שטרן: אנחנו מתמודדים עם ענפים שמתו בתקופת האינתיפאדה, עם הרמה של העולים מרוסיה שסובלת מפגיעה במעמד הכלכלי החברתי שלה עמוקה ונמוכה מהממוצע בארץ.
יורי שטרן: היות והיא חיה במידה מסוימת בגטאות משלה, הציבור הרחב לא מודע למה שקורה שם, יש שם קריסה של משפחות שלמות, ירידה מהארץ בממדים שלא יתוארו, התדרדרות של משפחות משכילות שהילדים שלהם עוזבים את בית הספר, תופעות נוראיות, ואתם בגישה מקילה יכולים לסייע להם.
יורי שטרן: כי בקבוצה כזו זה עוד מורה דרך שיקבל כמה גרושים שמאפשרים לו להתפרנס.
יורי שטרן: כאשר אתה שואל למה, זו שאלה לגיטימית מאד ששואלים אותה גם במנהל האוכלוסין ויש לבוא בדיבור עם אותו גורם תיירותי שיזם את זה ולפעמים יש סיבות שמצדיקות את האיחור ולפעמים לא.
יורי שטרן: הקריאה שלי היא שתבינו מה התוצאה של התייחסות פורמליסטית או התייחסות נוקשה כזו.
יורי שטרן: ישנה תופעה של החודשים האחרונים, לכל קבוצות הטיול אמרנו שצריך להגיש בקשה, אם יש קבוצת טיול יודעים על זה, זה דבר מתוכנן.
יורי שטרן: ביקשנו להגיש רשימות עשרה ימים מראש כדי שנוכל לערוך את הבדיקות, ולא ביום חמישי שמגישים את הרשימה וביום ראשון הקבוצה נוחתת.
יורי שטרן: אני מודה על הטיפול שלכם בקבוצה מאוקראינה, אבל הבקשה לא הייתה מגיעה אליך ברגע האחרון אם הטיפול בשלבים יותר מוקדמים היה טיפול מהיר.
יורי שטרן: אבל אני רוצה שתבינו שגם אוקראינה שהיא אולי עשירית מרוסיה היא מדינה מאד גדולה.
יורי שטרן: השגרירות באוקראינה מטפלת גם במולדובה.
מנשה בר און: פתחנו קונסוליה גם שם.
יורי שטרן: מדובר בחצי יום נסיעה ברכבת אלה לא מרחבים שמאפשרים גמישות ואם לא הבאת מסמך אתה הולך הביתה להביא.
יורי שטרן: מדובר ביומיים שלושה נסיעה ברכבת.
יורי שטרן: אם אתם חושבים שמדינת ישראל עד כדי כך מבוקשת וסקסית בעיני התייר אתם טועים.
יורי שטרן: מדינת ישראל נלחמת במפת התיירות העולמית על שארית התיירות או על התייר המפונק שהיה בכל מקום ורק פה הוא לא היה, או על התייר התמים שהמקומות הקדושים מושכים אותו והמדינה צריכה לצאת מגדרה בשביל המחירים שיש בבתי מלון, המצב הביטחוני, יוקר השירותים השונים וברמה הלא כל כך גבוהה של שירות, להביא את האנשים ארצה ועל זה אתה מוסיף את הטרחה לקבלת ויזה.
יורי שטרן: אפילו בארצות הברית הלכו עכשיו על הקלות לתייר הרוסי, מדינות שלא פחות מודאגות מאתנו מהשהייה הבלתי חוקית, לכן זה אבסורד שאנחנו מקימים את דיון הזה.
רפי גלס: קפריסין הייתה הראשונה שביטלו את הויזה והם היו כל השנים מוצפים בתיירים.
יורי שטרן: גם טורקיה עשתה את זה, היו גם כאלה שהשאירו את חובת הויזה והם עשו את זה בדרך קלה שאפשר לקבל את הויזה גם בשדה התעופה.
יורי שטרן: אנשים חושבים על העסקים והתיירות אצלם הם לא נמצאים בפוביה שלמען מניעת כניסתם של אנשים הכול יכול ללכת לאיבוד.
יורי שטרן: מדינת ישראל נוקטת בגישה מעוותת, זה שיבוש בסדר העדיפויות של המדינה.
יורי שטרן: בבקשה כבוד המנכ"ל
אוסקר אבו ראזק: אני מתנצל על האיחור, קודם כל אני רוצה להבהיר שמשרד הפנים מחויב לקיים את החלטות הממשלה.
אוסקר אבו ראזק: אין דבר כזה שרשות מבצעת כמו משרד הפנים עושה משהו אחר מאשר מה שהממשלה מחליטה.
יורי שטרן: אני מזכיר לך שהייתם אמורים לגבש את ההמלצות תוך חודש ובחודש הזה בכלל לא הופעתם בפורומים הבין-משרדים.
ששי קציר: אני הופעתי.
אוסקר אבו ראזק: בכוונה לא רציתי להגיד שאני חדש ולא מכיר, אני אומר שדבר כזה לא יכול להיות ולא יכול לעבור במשרד פנים.
אוסקר אבו ראזק: החל מהיום שבו אני מעורב במדיניות משרד הפנים, אין דבר כזה שהחלטות ממשלה לא יקוימו על ידי משרד ממשלתי.
אוסקר אבו ראזק: אם היה כזה דבר שהחלטת ממשלה לא קוימה אני מאד מצטער ואני לא רוצה להתנצל שאני חדש, אני מדבר על המדיניות עכשיו.
מל פולישוק-בלוך: אתה כנראה באמת חדש כי יש למעלה מאלפיים החלטות ממשלה שמונחות במגירות.
יורי שטרן: אל תהיי סלחנית, זה לא פותר אותו.
אוסקר אבו ראזק: החשיבות הכלכלית של התיירות ברורה, אני בא ממשרד כלכלי ולא צריך להסביר לי את החשיבות הכלכלית, לא הכול היי-טק, יש הרבה אנשים שחיים מתיירות ואני חושב שזה ענף חשוב ומשרד הפנים צריך לתת את חלקו המקסימלי כדי לקדם את התיירות והמדיניות לא צריכה להיות מדיניות צרה אלא מדיניות כוללת.
אוסקר אבו ראזק: ב- 26 במאי נפגשתי עם מנכ"ל משרד התיירות ועם מר בן חור וברגע שהוגשה בפני בעיה בבקשת הויזות באמצעות אינטרנט אמרתי שזה חייב להיבדק ואם במישור הטכני משרד החוץ מוכן להביא את זה, ההחלטה שלי הייתה שאני מוכן להפעיל את זה והניסוי יהיה לשנה.
יורי שטרן: אמרתי שמבחינת מחזורי תיירות לתת לשמונה חודשים זה כמו לא לתת כי הם מתכננות יותר קדימה.
יורי שטרן: כדי לאפשר זרם של הזמנות זה חייב להיות לפחות שנה.
אוסקר אבו ראזק: מהשיחה שהייתה לי בבוקר הבנתי שאנחנו מחכים לתשובת משרד החוץ האם הוא מוכן לקבל את זה מבחינה טכנית.
מנשה בר און: אמרנו שנקים ועדה שכוללת את אנשי האוצר, מדובר בהצבת תקציבים נוספים ובכוח אדם נוסף.
אוסקר אבו ראזק: אם צריך לפנות לאגף התקציבים אני אעשה את זה, אני כרגע ממתין לתשובת משרד החוץ אם הוא מוכן במישור הטכנולוגי שהקבלות יגיעו אליו באינטרנט.
מנשה בר און: הוועדה ברשות משרד החוץ וחברים בה משרד הפנים, התיירות ומשרד המשפטים אמורה להמליץ המלצות עד ישיבת הממשלה הקרובה.
אוסקר אבו ראזק: שלחתי לך את הפרוטוקול בו כתוב שהדבר ייבדק מיידית.
אוסקר אבו ראזק: מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להתבודד ולבודד את עצמה מהעולם, אנחנו חיים בעולם גלובלי, היחסים בין העמים מאד חשובים ואי אפשר להתבודד ולשבת בצד.
יורי שטרן: כדי לחזק את עמדתך ולסייע לכם כי לא כולם עוקבים אחרי ועדות ביקורת המדינה, ישב אצלנו לפני שבוע שר האוצר מר נתניהו ודנו בפרק דוח מבקר המדינה שדן בקבלת החלטות תקציביות ותוך כדי הישיבה הוא הגיע למסקנה שצריך לקבוע יעדים כמותיים למשרדי ממשלה ואמר שלמשרד התיירות היעד הכמותי ברור, וסיכם עם שר התיירות שיוסיף על כל כמות תיירים נוספת הוא יוסיף תקציב.
יורי שטרן: היות ופה יש קשר ישיר בין ההשקעה הקטנה במחשוב במספר התיירים אז יכולה להיות אפילו מקדמה.
יורי שטרן: כי הקשר הוא חד משמעי, הקשר הוא חד וחלק.
אוסקר אבו ראזק: בנושא החשיבות הכלכלית אני רוצה לתת דוגמא קטנה חברת HP עושה כנס בינלאומי למשקיעים ועיתונאים מחו"ל.
אוסקר אבו ראזק: אתמול מתקשר אלי נשיא אינטל שעיתונאי מסינגפור נחת בישראל ועצרו אותו כי הוא בא לי ויזה ועומדים לגרש אותו, תוך חצי שעה זה טופל, כי אני חושב שהכלכלה מאד משמעותית ומשרד הפנים ייתן את כל הסיוע להילחם בדעות הקדומות.
אוסקר אבו ראזק: אני לא יכול לסבול דעות קדומות ואני הראשון שלא אסכים למדיניות שבאה להפלות על רקע דת גזע ומין, הנושא הזה בטוח יהיה מאחורינו.
יורי שטרן: אמרתי שלהערכתי יש דעות קדומות, אבל גם מבלי לחקור את העניין, בסופה של השרשרת יש פה פגיעה ממוקדת באוכלוסיית ברית המועצות גם אם אין כוונה, על ההשלכה הזו היו צריכים לחשוב.
יורי שטרן: זה צריך להיות במדיניות קבלת ההחלטות במדינת ישראל בגלל הגיוון הרב של האוכלוסייה כאן.
יורי שטרן: בשיקול הנימוקים צריך לראות אם מדובר במשהו מרוח על פני השטח או שיש אוכלוסייה שתסבול מזה בצורה מרוכזת וקשה במיוחד.
יורי שטרן: הפוטנציאל של התיירות הזו, ואנחנו לא מקבלים את מה שיכולנו לקבל, הוא לפחות 100,000 עד 150,000 תיירים, כשכל תייר ממוצע זה 2000 דולר כך שאנחנו מדברים על 200 עד 300 מיליון דולר שלא הגיעו לקופת המדינה, עד מיליארד שקל.
יורי שטרן: אם אתה אומר שחלק מהכסף היה מגיע לאותם גורמים שמייצגים את הקהילה הרוסית, אתה מדבר על תוספת פרנסה מכריעה לאלפי משפחות.
יורי שטרן: מיליארד שקל זה הרבה אבל לא דרמה, אבל כשאתה מסתכל על גזילת פרנסה של המגזר הזה זו מכה שגרמתם לה עד כה .
אוסקר אבו ראזק: אחד התפקידים החשובים של המדינה היא לספק ביטחון כלכלי לאזרחיה ולא משנה על כמה אנשים מדובר כך שבהחלט השיקול הכלכלי בספקטרום הרחב ינחה אותנו במדיניות שנפעיל ואני חוזר ואומר שאני לא רוצה להיות שוב במתקפה כזו על משרד הפנים.
אוסקר אבו ראזק: אם מגיע לנו אז צריך לעשות לנו את זה, אבל אין לי ספק שההתייחסות תהיה אחרת גם מהיבטים הכלליים ולא רק מהזווית הצרה של משרד הפנים.
אוסקר אבו ראזק: ציינתי בפני משרד התיירות שלא למשרד הפנים ולא למשרד התיירות יש מונופול על המדינה.
אוסקר אבו ראזק: כולנו חייבים למלא את התפקיד שהמדינה מחויבת לספק לכל תושביה.
אוסקר אבו ראזק: בנוגע לניסיון לקבל את הויזה באמצעות האינטרנט, אני מקווה לקבל את התשובה במהירות כדי שנתחיל להפעיל את זה כי זה יכניס שינוי אסטרטגי בגישה.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לברך אותך על התפקיד, ועל הגישה שלך שהיא ראויה וברוכה.
מל פולישוק-בלוך: יש שתי בעיות, האחת שגם כשיש מנכ"ל שחושב בצורה נאורה ורחבה, ולא צרה כמו רק תפקידו של משרד הפנים, אלא ראיה רחבה של מדינת ישראל זה לא מחלחל עד אחרון הפקידים שעובדים בנושא, יש הצהרות של שר ומנכ"ל שלא מגיעות לשטח.
אוסקר אבו ראזק: זה יגיע.
מל פולישוק-בלוך: צריך לקבוע נהלי עבודה ברורים, שכל אחד מעובדי משרד הפנים ידע מה הוא צריך לעשות, אחרת נצטרך להשתמש בשירותיו הטובים של נשיא אינטל.
מל פולישוק-בלוך: אמרת את הערתך כדי להראות על ראש פתוח בנושא עסקים אבל היא מעידה על הכלל שאם אתה לא נשיא אינטל ואין לך קשרים עם מנכ"ל משרד הפנים מאד קשה לך להסתדר בחיים.
מל פולישוק-בלוך: מאז שאני חברת כנסת, רוב הפניות שמגיעות אלי הן בענייני משרד הפנים ולא רק בענייני ברית המועצות לשעבר אלא גם מארצות הברית, ותושבים ותיקים שנולדו פה.
מל פולישוק-בלוך: יש זוג שאני מנסה לטפל בעניין שלו, שבאו מארצות הברית ועושים להם את המוות כבר שנתיים וחצי ואפילו יותר.
מל פולישוק-בלוך: אני מנסה לומר שצריכים נהלים ברורים ולא פרוטקציה.
מל פולישוק-בלוך: היום רק אם יש לך פרוטקציה ויש לך קשרים אז מתייחסים אליך, זה לקוי, היום יש לנו דיון על שחיתות שלטונית, זה חלק מהשחיתות השלטונית שאנחנו צריכים לבער אותה מתוכנו.
אוסקר אבו ראזק: עיתונאי שיודע שהוא צריך ויזה לישראל ובא בלי ויזה.
אוסקר אבו ראזק: .. רציתי להעביר מסר בדוגמא הזו שהנושא הכלכלי מאד חשוב לי, אין ספק שלא היה צריך להכניס אדם שבא בלי ויזה, אבל אני יודע שחברת HP חשובה לתרומה לכלכלת ארץ ישראל ורק בגלל זה סיפרתי.
מל פולישוק-בלוך: הגישה שלך לעסקים חשובה מאד.
מל פולישוק-בלוך: אם כבר אנחנו מזכירים עסקים אני רוצה להעלות נקודה נוספת שלא קשורה לנושא אבל קשורה לגישה של משרד הפנים.
מל פולישוק-בלוך: כל הנושא של שהות עובדים זרים בישראל צריכה להיות שונה מערכתית.
מל פולישוק-בלוך: אנשי עסקים בתחום היי טק ובתחום הרפואה ברמה גבוהה שבאים ותורמים לכלכלה ולמדע, פרופסורים שונים שמתייחסים אליהם כמו עובדי בניין פשוטים.
מל פולישוק-בלוך: צריך למצוא מדרג שונה והתייחסות שונה של עובדים ברמות שכר שונות.
מל פולישוק-בלוך: בסינגפור זו השיטה, יש עובדים זרים במדרג השתכרות שונה.
מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו לא רוצים פועלים שיעבדו בבניין זה נכון, אבל אם מקבלים איש רפואה מיוחד או איש היי טק או כל אחד אחר שמועיל ומוסיף לחברה הישראלית, צריך לקבל אותו בזרועות פתוחות ולא להעמיס עליו קשיים.
מל פולישוק-בלוך: גם בזה אין עדין את הגישה הנכונה במשרד הפנים.
אוסקר אבו ראזק: לקחתי לתשומת ליבי.
אוסקר אבו ראזק: שינוי תרבות זה לא דבר קל, אבל בהחלט אני אומר שזה ייעשה והנושא יעבור שינוי מהותי.
אוסקר אבו ראזק: אני חוזר ואומר שעד יום הפקידות ביצעה את עבודתה לפי זווית הראיה שהייתה.
מנשה בר און: לגבי הוועדה שהממשלה החליטה ברשות שר החוץ, ישבנו בשבועות האחרונים, ואנחנו אמורים להגיש את ההמלצות לוועדה ובניהם יש המלצות לגבי מתן אשרות באינטרנט.
מנשה בר און: שמעתי בפעם הראשונה שכבר התקבלה החלטה.
אוסקר אבו ראזק: העברתי למשרד החוץ את הפרוטוקול שהיה ממשרד הפנים ומשרד התיירות.
ששי קציר: העניין יהיה צריך להיות מוכרע גם בממשלה.
יורי שטרן: זה חיובי?
מנשה בר און: כבר נעשו דברים חיוביים תוך כדי הדיון בדברים שמשום מה הם נעלמו מההתייחסות של כולם.
יורי שטרן: מה נעלם?
מנשה בר און: למשל מתן אשרות לתקופות ארוכות.
מנשה בר און: הדברים האלה נעשים.
יורי שטרן: היות ואני יזמתי את הויזות האלה ב- 98, הייתה החלטה של עד שלוש שנים לאנשי עסקים ובעלי משפחות לזכאי חוק השבות, בעל הרעיון היה הקונסול במוסקבה שאמר ש- 50% מהדברים שמטפלים בהם היו צריכים לעבור מסלול אוטומטי כי אלה קרובי משפחה מדרגה ראשונה שאין סיבה להשקיע בזה זמן.
יורי שטרן: אז כינסתי את פורום הויזות ובסוף סידרנו את זה.
יורי שטרן: מה שקרה בהמשך, בקונסוליות לא אמרו לאנשים שהם זכאים לקבל ויזות רב שנתית, שמרו את זה בסוד, כך היה עם קרובי משפחה שלי שלא ידעו והוציאו את זה בציפורניים, המדיניות הייתה להקשות ולא לתת את זה.
יורי שטרן: למה היית צריך לחדש את ההחלטה?
יורי שטרן: כי לא ביצעו אותה.
מנשה בר און: לא בשנתיים האחרונות.
יורי שטרן: אז התחלתם לחדש את זה כאשר כבר הייתה החלטה, יש פה משהו שלא נכנס לנוהל ביקשתי להוציא הודעה בכל השפות.
מנשה בר און: לא צריך להוציא הודעה, הקונסול צריך לתת את זה מיוזמתו, לא צריך שיבקשו את זה ממנו אם מדובר בזכאי חוק השבות ואנשי עסקים ידועים שמבקרים לעיתים קרובות בארץ, אני צריך לתת לו את האשרה בלי להגיד לו שהוא זכאי.
יורי שטרן: למה שהוא לא ידע?
מל פולישוק-בלוך: למה שזה לא יהיה שקוף, הזכויות האלה.
יורי שטרן: אני חוזר למה שאמרתי בתחילת הדיון, זה האינטרס שלנו להפריד בין תיירות לביקורי משפחות.
מל פולישוק-בלוך: זו גם תיירות.
יורי שטרן: זה סוג מסוים שממנו נוצרת התופעה של הישארות בלתי חוקית זה נכו לתת להם ויזה לתקופה יותר ממושכת, להקל עליהם ואולי גם לתת הנחה לאנשים האלה.
יורי שטרן: מצד שני, כאשר מדובר בתייר שהטיפול בו יהיה יותר קלה, הויזות הרב שנתיות זה מכשיר להקל על העבודה גם שלכם כקונסוליות וגם של משרד הפנים וזה אבסורד לא להשתמש במכשיר הזה.
יורי שטרן: אני לא רוצה שתהיו מוצפים בבקשות אלא שתוכלו לטפל בהם.
יורי שטרן: תוכלו לזהות גורמים לא רצויים במדינה בשביל זה לקונסול צריך זמן, ואין לו זמן כשהוא מטפל בכל הבקשות.
מנשה בר און: הרחבנו את זה גם לאנשים שבאים לתיירות רגילה לא רק תיירות עסקית וביקורי משפחה.
מנשה בר און: היום פועלים ברוסיה 80 סוכני נסיעות מטעמנו שמורשים לקבל בקשות לאשרה ולהעביר לנציגות.
מנשה בר און: ההנחיה שלנו לנציגות לתת את האשרה או את הסירוב תוך 72 שעות שיהיה לקונסול זמן לבדוק ולהחזיר את הדרכון עם הויזה או הסירוב, לגבי הסירוב זה כ- 1% מכלל הבקשות של הבודדים.
מנשה בר און: הבעיה שבדרך כלל היא של אנשים שפונים ברגע האחרון ורוצים ויזה הרבה לפני אלה שהגישו בזמן.
מנשה בר און: כאשר מדובר במשהו חריג אין לנו בעיה, אבל כאשר מדובר בשיטה יש לנו בעיה לתת את השירות בזמן אמת.
מנשה בר און: אנחנו לא מסרבים פשוט אי אפשר לבצע את זה, אם מדובר בחריג או פיקוח נפש זה מטופל גם תוך שעה.
מל פולישוק-בלוך: טיפלתי במקרה של אמא שהבן שלה נפצע בתאונת דרכים ולקח חודש עד שנתנו לה אישור ולבן שלה לא היה פה אף אחד.
מנשה בר און: אני לא מכיר את המקרה, בשאר מקרים, כמו למשל שלשום שנהרג אזרח ישראלי ממוצא רוסי שהוריו גרים ברוסיה ונאלצנו גם לפתוח את השגרירות בשבת על מנת לתת להם את הויזה.
יורי שטרן: גם אני יודע על מקרים נוספים שבהם עזרתם מיד.
יורי שטרן: מה עם אוקראינה.
מנשה בר און: פתחנו קונסוליה במולדובה שנותנת שירות של אשרות כניסה וטיפול באזרחים ישראלים ואין צורך שיבואו לאוקראינה.
מנשה בר און: הקונסול נוסע לשם פעמיים בחודש ואותו עובד מגיע כל שבוע.
יורי שטרן: רוב התלונות שאני מקבל זה על הקונסול בקייב.
מנשה בר און: אני לא קבלתי אף תלונה עליו, אני יודע שהוא עובד קשה, עובד נכון יסודי ולפי הקריטריונים שהמערכת מכתיבה לו, אני חושב שצריך להזמין את נציגי המשטרה שיאמרו את נקודת המבט שלהם לגבי אשרות, ואז אולי הדברים יהיו יותר ברורים.
מנשה בר און: יש עוד גופים שיש להם מה להגיד בנושא האשרות ולא תמיד אנחנו קובעים, אנחנו הרבה פעמים המבצעים של משרדים שאינם נמצאים פה וכדאי לשמוע אותם.
מנשה בר און: מדינת ישראל נמצאת במקום גבוה מאד בנושא סחר בני אדם למשל וזה גם משפיע עלינו מבחינת יחסי החוץ וצריך לקחת את זה בחשבון בקבלת ההחלטות לפטור כללי לאשרות או להקלות.
יורי שטרן: בשום מקרה שאני מכיר לא היה חשש לסחר בנשים, אלא סתם טרחה שהקונסול יצר.
מנשה בר און: אנחנו מוכנים לבדוק כל תלונה ולתקן אותה כדי לתת שירות יותר טוב.
מנשה בר און: הדברים ידועים לקונסולים, וצריך להבין גם את התנאים בהם הם עובדים.
מנשה בר און: הייתה כתבה בסוף השבוע בעיתון על הזיוף במסמכים באזורים האלה.
מנשה בר און: התנאים מאד קשים, הקונסול מתבקש לא לטעות ומהסיבה הזו הוא עושה את העבודה שלו טוב ולפעמים הוא מקשה.
מנשה בר און: פונים 200 איש ביום וכל מי שפונה מקבל תשובה באותו יום.
מל פולישוק-בלוך: הנתונים של למעלה מ- 20% מהתיירים, זה דבר שצריך להדאיג, איך זה במקומות אחרים.
יורי שטרן: זה לא 20% ולא מאה תיירים.
יורי שטרן: הבטחת לשלוח פקס על נוהל הגעה של חסידי אומות עולם ולא קבלתי.
מנשה בר און: שלחתי ואני אשלח שוב.
יורי שטרן: בכל אופן אוקראינה בעליה כלכלית, עם אחוזי צמיחה מאד גבוהים ויש להם כסף פתאומי, ואורח החיים שלהם עוד לא הסתדר לפרנסה גבוהה יותר ולכן הם מבזבזים אותו בקלות.
יורי שטרן: היום יש להם גם צמא לתיירות וגם יכולת לעשות את זה ולהקל על הגעתם זה יעד מאד חשוב זה לא כמו שזה היה לפני שנתיים שלוש.
מנשה בר און: לכן יש שם קונסול רק בשביל זה.
יורי שטרן: לגביו אני אומר לצערי שיש לי תלונות.
ששי קציר: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שחשוב שנדע, קודם כל, בסיפור הזה אין טובים ורעים כל גוף שאמון על תחום מסוים בא ומציג את התחום.
ששי קציר: מנשה הזכיר שיש גופים נוספים ואנחנו כבר למעלה מחצי שנה עוסקים בסוגיה.
ששי קציר: זה התחיל מהצעה של משרד התיירות לפתור הדדית מויזות של רוסים וישראלים שמגיעים למדינות.
יורי שטרן: התפיסה הזו של משרד התיירות הייתה גורמת לתזוזה חיובית ביחסים שלנו אתם, ההשפעה שלה הייתה הרבה מעבר לעניין התיירותי ולכן במכלול השיקולים הייתי בלב שקט הולך על סיכון יותר גבוה של הישארות של אנשים פה על מנת ליצור מציאות טובה יותר גם בתיירות וגם ביחסים הכלכליים והתרבותיים.
יורי שטרן: לא הייתם היחידים שהתנגדו.
ששי קציר: בסופו של דבר הייתה החלטה שזה לא ריאלי שיהיה פטור מויזות אלא שיהיו הקלות כדי לאפשר לתייר הרוסי להיכנס בצורה קלה יותר.
ששי קציר: רק לפני חודש וחצי הייתה ישיבה על זה, הצגתי בה את הנתונים ויחד עם גופים נוספים התקבלה החלטה בממשלה שבראשות משרד החוץ תהיה ועדה שתכלול משרדי ממשלה נוספים וצריך לחזור לממשלה עם הצעות להקלות נוספות.
ששי קציר: זה מתקשר לאמירה שאנחנו לא מקיימים החלטת ממשלה.
ששי קציר: אנחנו בהחלט מקיימים החלטת ממשלה כי היא שלחה אותנו לעשות עבודה ולהציג את הפתרונות, עוד לא הגענו להצגת הנושאים.
ששי קציר: סמנכ"ל אירו-אסיה מרכז את העבודה, כמובן שגם באותה ועדה כל אחד השמיע את דעתו, וזה לגיטימי.
יורי שטרן: הייתם צריכים לגבש המלצות תוך חודש, אני מחזיר אותך חודש לפני כן, כאשר התשובה היחידה שנתתם למשרד התיירות הייתה לא, והחלטת הממשלה דברה על כן.
יורי שטרן: לא יכולה להיות תגובה יחידה של משרד הפנים, ואני שמח להבין שעכשיו זה לא רק לא.
ששי קציר: זה לא נכון, אם נאמר לא, הוא נאמר למשהו שביקשנו לקבל ואני לא יכול לפתוח את זה לדיון עכשיו, אבל חשוב לדייק בנתונים.
ששי קציר: אנחנו נציג את ההמלצות ובסופו של דבר הממשלה תחליט האם ניתן לעשות את ההקלות כפי שיומלץ ואולי מעבר לכך וזה לגיטימי.
ששי קציר: לכל החלטה יש מחיר וגם אם יש לה השלכות מרחיקות לכת, כולנו נקיים.
ששי קציר: החובה של כל גוף שאמון על נושא מסוים שיציג אותו, אני הצגתי את הנושא של השוהים הבלתי חוקיים וההערה של היועץ המשפטי לממשלה שנשמעה בממשלה, הייתה שגם כאשר אתם מדברים על הקלות, שימו לב שמנגד אנחנו צריכים להתמודד עם התופעה של שהייה בלתי חוקית.
ששי קציר: מה לעשות שיש מספר לא מבוטל של מי שנכנס באשרת תייר, גם מרוסיה וגם מחבר העמים, שמוצא לנכון להישאר.
ששי קציר: האחוז של הנשארים הוא לא מבוטל והנתונים שנתתי נכונים לנובמבר 2004 ואני מניח שאם הם השתנו, זה רק במעט.
ששי קציר: אני באמת מציע לא לצבוע שום דבר בצבע גזעני כי אפשר להגיד עלי שגם כשאני מטפל בעובדים סינים אני גזעני ואם אני מטפל בשוהים בלתי חוקיים ירדנים אז אני גזעני להם.
ששי קציר: זה לא רציני, ואני מאד מתקומם מול המכתב שכתב מר אביגדור ליברמן.
יורי שטרן: אם הייתה לנו אוכלוסיה של יוצאי סין מיליון איש אז הפגיעה בכל מה שנוגע ליחסים עם סין הייתה פגיעה ממוקדת באוכלוסיית יוצאי סין.
יורי שטרן: אבל לנו, פרט ליוצאי סין דוברי רוסית שבאו ב- 1950, אין יוצאי סין במדינה, ויש יוצאי רוסיה.
יורי שטרן: לכן כשאתה מתנכל - - -
ששי קציר: אני לא מתנכל לאף אחד, אני ממלא את תפקידי, אם יגידו לי לפתוח את כל השערים אני אפתח את כולם ואז יגידו שאני לא גזען.
ששי קציר: אני מתקומם על זה שאומרים שאני גזען גם במרומז, אני ממלא את תפקידי.
ששי קציר: הצגתי את הנתונים כי זו חובתי.
ששי קציר: המחיר מול התיירות והנושא הכלכלי אנחנו לוקחים בחשבון שיהיו שוהים בלתי חוקיים זה לגיטימי ואני הראשון שאמלא את ההנחיה אבל אין לצבוע את זה בצבעים גזעניים.
יורי שטרן: כשמבקר המדינה מדבר על קבלת החלטות ועבודת המטה בממשלה, בכלל, כל הזמן חוזרים לעניין של חלופות, לכל יעד יש כמה דרכים להגיע אליו.
יורי שטרן: אנחנו צריכים להתמודד עם התופעה ואף אחד לא יסתור את זה, התופעה קיימת וצריכים להתמודד אתה.
יורי שטרן: חלק מהתופעה היא תוצאה של המדיניות של משרד הפנים במשך שנים, שלא נותן לאנשים להיות עם הילדים שלהם ואז הם הופכים לשוהים בלתי חוקיים, רוב הבלתי חוקיים לא קבלו תשובה ממשרד הפנים במשך שנתיים או שלוש כשהויזה שלהם כבר פגה.
יורי שטרן: הדוח הפנימי שלכם מצביע על זה שכחדשות לבקרים שינו את הנהלים, פקידי מנהל האוכלוסין הפסיקו לתת תשובות כי הם פחדו שאם הם נותנים תשובה היום זה לא יהיה תקף מחר.
יורי שטרן: לכן חלק ניכר מאותם אנשים שאתה מצביע עליהם וזה הופך לנימוק נגד הקלות לתיירות מרוסיה, צריך להפנות את האצבע המאשימה למשרד הפנים שלא נתן תשובות והפך את אותם אנשים לבלתי חוקיים.
יורי שטרן: עכשיו הנתון ממוחזר והופך לכתב אישום נגד התיירות מרוסיה.
יורי שטרן: מה שנדרש מכם זה לא ללכת בצורה צרה אלא בצורה רחבה יש משימה להקל על התיירות שהממשלה אישרה את זה כהחלטה ואז לשבת במנהל האוכלוסין ולומר שקודם כל לא נסתפק באמירה סתם של 20% אלא נראה מיהם האנשים האלה, איך הם הפכו לבלתי חוקיים מה צריכים לעשות, והאם הדרך הטובה ביותר הוא להגיד לא?
ששי קציר: אני התנגדתי לנושא של הויזות, ההצעה הייתה שיבואו לארץ ואת המיון יעשו פה בשערי המדינה.
ששי קציר: התנגדתי לזה כי בסופו של דבר הכי חמור שיקרה שיהיו אנשים שעל פי כל דין לא ניתן להכניסם פנימה וכל זה יהיה בנמל התעופה ואני חושב שזה לא נכון ולכן התנגדתי לזה.
ששי קציר: עדיף שהדו שיח יהיה במדינת המוצא כי מי שיגיע לפה ונוציא אותו, זו גם פגיעה באדם וגם בשם שלנו.
מל פולישוק-בלוך: אי מבקשת לאזן, אני יכולה לתת כאן מספר שעות של ביקורת על משרד הפנים ופקידיה ואני לא יכולה להיות מואשמת בגזענות נגד רוסיה כי אבא שלי בא מליטא.
יורי שטרן: ליטא זה לא רוסיה.
מל פולישוק-בלוך: רוסיה הלבנה נחשבת?
מל פולישוק-בלוך: הזכרת את הסחר בנשים, אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה שהסחר בנשים רובו בא מאותו מקום, מחבר העמים.
רפי בן חור: לא מרוסיה.
יורי שטרן: רוסיה מקומה אחר ומצבה הכלכלי שונה.
מל פולישוק-בלוך: לא אמרתי רוסיה.
מל פולישוק-בלוך: כשאני באה בטענות למשרד הפנים אני לא יכולה שלא לאזן את הדברים ולהגיד שיש לנו בעיה אמיתית.
מל פולישוק-בלוך: הנושא הזה זועק וצריך למצוא את האיזון הנכון ולשמור על עצמנו מאותם גורמים שליליים ולא להקל ראש.