GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פאול וייסבאך: וכשהיתה החלטת הממשלה להפסיק לשדר בשפה הערבית – רשת ד' – לפני שנה, זה בדיוק מה שבוצע, והמשדר הכי גדול שהיה בתחנה – 1,200 קילוואט – לא משדר.
פאול וייסבאך: כפי שהזכרת, אדוני היושב ראש, היו שתי החלטות של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
פאול וייסבאך: הראשונה, שצריכים לעשות מדידות מוסכמות.
פאול וייסבאך: על זה אפילו נחתם הסכם בין כל גופי המדידה, ובינואר הוצא דוח מדידה חתום על ידי כל המומחים מכל המגזרים, ובשורה התחתונה הדוח הזה אומר – חתום על ידי מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה - שאנחנו עומדים בהסכם.
פאול וייסבאך: להפסיק את הפעלת התחנה – זו הוראה שצריכה להתקבל על ידי בזק.
פאול וייסבאך: כקבלן אחראי הוא יעשה את זה בדיוק כמו שהוא עשה גם לגבי משדר של 1,200 קילוואט.
אמנון כהן: אם מפסיקים להפעיל את זה פה, אפשר יהיה לשדר ממקום אחר?
פאול וייסבאך: לא.
פאול וייסבאך: זה נושא מורכב, אבל אי אפשר לכבות את התחנה ולשחזר מיד את השידור ממקום אחר.
אמנון כהן: נניח שהוועדה תקבל היום החלטה לסגור את האתר הזה לאלתר.
פאול וייסבאך: למחרת בבוקר כל מה שהתחנה הזו שידרה – לא ישודר.
אמנון כהן: מה היא משדרת היום?
פאול וייסבאך: רשת א' וגלים קצרים.
יוסף בר-אל: גלים קצרים זה לחוד.
פאול וייסבאך: עוד הערה אחת.
פאול וייסבאך: אנחנו מדברים על תחנה, ואני חושב שבאמצעות כמה מספרים אפשר להבין מה הגודל של האופרציה.
פאול וייסבאך: תחנה זה 1,000 דונם; תחנה זה אנטנות בגובה 200 מטר ומשהו.
פאול וייסבאך: ברור שמבחינה הנדסית לא בונים אתר כזה ביום אחד ולא לוקחים קופסה למקום אחר ומשדרים.
פאול וייסבאך: ולכן, בנוגע להערה שהיתה כאן לגבי האתר החליפי, צריכים להבין שאחרי שיש כל האישורים הסטטוטוריים ואחרי שיש מקור תקציבי להקמת התחנה, הזמן הדרוש לתכנון התחנה – לא תכנון המיקום – תכנון הציוד, ייצור הציוד, התקנה והפעלה של הציוד הוא בסדר גודל של שנתיים-שלוש.
פאול וייסבאך: רק שנבין, מדובר פה באופרציה הנדסית מורכבת, ולא ניתן לעשות את הדבר הזה בפחות משנתיים – שנתיים וחצי, ואת זה צריכים פשוט להביא בחשבון.
פאול וייסבאך: ולסיכום, ברגע שכל רשויות המדינה יחליטו ויתאמו ביניהן ויתנו הוראה לחברת בזק להפסיק את השידור, אנחנו נסגור.
פאול וייסבאך: אגב, אפשר לעשות את זה בצורה מאוד פשוטה, על ידי זה שהמשרד לאיכות הסביבה ייקח לנו את ההיתר.
פאול וייסבאך: בלי היתר אנחנו לא עובדים.
פאול וייסבאך: תודה רבה.
אמנון כהן: לפני שנקבל החלטה אני רוצה לשמוע את משרד הבריאות.
אמנון כהן: אני חרד לבריאותם של האנשים שגרים באזור הזה.
אמנון כהן: בית הספר קרוב לאתר, לומדים בו ילדים - דור העתיד של עם ישראל - ובענייני בריאות אנחנו לא מתפשרים.
אמנון כהן: על מנת לקבל החלטה נכונה ונבונה, על דעת חבריי כאן בוועדה, הייתי רוצה לשמוע מנציגי משרד הבריאות על הסכנה המיידית הממשית באזור הזה ואם יש מחקרים בחוץ לארץ בנושא הקרינות.
אמנון כהן: אני יודע שזה נושא חדש יחסית בעולם, אבל הייתי רוצה לשמוע על מה שיש.
אמנון כהן: בבקשה, ד"ר סדצקי.
ד"ר סיגל סדצקי: מבחינת העמדה המדעית היום בעולם לגבי ההשלכות של קרינה בלתי מייננת, הסוגייה הזאת היא סוגייה בלתי פתורה, כאשר יש מחקרים שמראים עודף גידולים, בעיקר לאוקמיה וגידולי מוח, ויש מחקרים אחרים שלא מסכימים עם הממצאים האלה, כך שאני חושבת שהשורה התחתונה היא שהנושא הזה הוא עדיין בוויכוח מדעי.
ד"ר סיגל סדצקי: לגבי הסוגיה הספציפית מה שקורה ביישובים האלה, יושב פה ד"ר בר חנא שבדק את הנושא הזה, אבל שוב - כמו שאתה שאלת - אני חושבת שהדבר החשוב הוא מה אומרים בעולם, ובעולם יש מדענים שחושבים שכן, יש מדענים שחושבים שלא.
ד"ר סיגל סדצקי: פורסמו הרבה מאוד מחקרים בנושא הזה, ואין שורה תחתונה; אין סיכום.
אמנון כהן: אני חוזר לנציג משרד התקשורת.
אמנון כהן: החלטת הממשלה היא מספטמבר 2000.
אמנון כהן: אם היא היתה מתבצעת מייד באותה העת, היום כבר היה אתר שידור חלופי.
אמנון כהן: אמרתם ששנתיים – שנתיים וחצי פחות או יותר הן הזמן הדרוש פחות או יותר לעניין זה.
קריאה: אחרי תכנון.
אמנון כהן: אחרי תכנון, אחרי הכל.
אמנון כהן: אי ביצוע החלטת הממשלה גרם לכך שהעניין התמסמס עד היום.
אמנון כהן: בבקשה, מה יוסי מלכה, יושב ראש המועצה המקומית צורן.
אמנון כהן: אני מבקש לא לחזור על דברים שנאמרו.
אמנון כהן: קראתי את הממצאים והבנתי שהם עומדים פחות או יותר בסטנדרטים מבחינת סכנה יום יומית, אבל מובן שאנחנו נשים דגש על נושא ההעתקה ונקדם אותו, בעזרת השם.
אמנון כהן: אם יש לך משהו לחדש לוועדה, בבקשה.
ד"ר מיקי הרן: צריך גם להוריד את האנטנות הרבות שלא עובדות.
ד"ר מיקי הרן: יש תשע כאלה.
ד"ר מיקי הרן: זה סתם מפחיד.
ד"ר מיקי הרן: גם את זה צריך לעשות.
אמנון כהן: מראית עין פחות חשובה לי.
אמנון כהן: מה שחשוב הוא שהאנטנות מושבתות כרגע.
אמנון כהן: בבקשה, מר יוסי מלכה.
יוסי מלכה: קודם כול, אני מודה לך, אדוני היושב ראש, על כינוס הישיבה, אני מודה לאדוני מבקר המדינה שמלווה אותנו כבר תקופת מה, וכמובן, לכל יושבי ראש הוועדה שעוקבים יחד עם יישובי הסביבה, ובפרט צורן, אחר הטיפול בתחנה.
יוסי מלכה: אני יודע שבמדינת חוק מכבדים הסכמים.
יוסי מלכה: אני לא נכנס לוויכוח המדעי אם זה גורם או לא גורם סרטן, בעיקר כשמדובר בתחום אפור שאין בו הכרעות חד משמעיות.
יוסי מלכה: אני מדבר על יישום הסכם שנחתם בין ממשלה בישראל לבין תושבים.
יוסי מלכה: משרד ראש הממשלה מעורב בהסכם הזה, אדוני היושב ראש.
יוסי מלכה: אני לא נכנס כרגע לעניין העוצמות, אבל סעיף 3 בהסכם אומר: "הצוות" – היינו, הצוות הבין משרדי – "יקבע בהמלצותיו לוחות זמנים להעתקת המשדרים מתחנת 'הלל' לאתרים חלופיים במגמה להשלים את ההעתקה בהקדם האפשרי".
יוסי מלכה: אדוני היושב ראש, כך כתוב: "בהקדם האפשרי" – תוך חודש, חודשיים, חצי שנה, שנה.
יוסי מלכה: שנתיים וחצי דנים בנושא.
יוסי מלכה: אגב, אין אפילו הסכמה על הנושא האלמנטרי של אתר חלופי.
יוסי מלכה: כלומר, מדובר בתהליך של שנים.
יוסי מלכה: אדוני היושב ראש, פה בוועדה, ב-12 בנובמבר 2001 – בראש הוועדה ישב אמנון רובינשטיין, וכבוד מבקר המדינה נכח בישיבה – התקבלו שתי החלטות.
יוסי מלכה: ההחלטה הראשונה נוגעת לנקודה החמה ביישוב.
יוסי מלכה: זו החלטה שהציע כבוד מבקר המדינה, והיא בוצעה.
יוסי מלכה: עוד נאמר באותה ישיבה, בהסכמת מינהל התכנון במשרד הפנים – הגב' דלית זילבר נכחה בישיבה - "משרד הפנים מתחייב עד ה-1 באפריל 2002 להציג בפני הוועדה אתר חלופי".
יוסי מלכה: יש לי גם הפרוטוקול.
יוסי מלכה: ריבונו של עולם, כמה סחבת אפשר לנקוט בדבר אלמנטרי?
יוסי מלכה: כאילו לא מדובר בחיי אדם, כאילו לא מדובר בעשרות אלפי תושבים שגרים באזור וסובלים מהקרינה.
יוסי מלכה: אדוני היושב ראש, מאז פורסמו הכתבות על פורת ויישובי הסביבה, קיימת אצלנו חרדה עצומה.
יוסי מלכה: גם לדברי משרד הבריאות, חרדה היא אחד הפרמטרים שגורמים לסרטן.
יוסי מלכה: אני יודע שיש חרדות מהרבה דברים בעולם, אבל כאן מדובר על גוש אנטנות שמאיים ומשדר, ויש ספק לגבי הנזק הממשי שהוא גורם לילדים שנולדים במרחק 400 מטר מהתחנה.
יוסי מלכה: זה דבר אחד.
יוסי מלכה: לכן, אני אומר, להשלים עם תהליכי קבלת ההחלטות במדינה – משמעותו ספק לגזור חיי אדם, ספק לא.
יוסי מלכה: אני לא רוצה לקבוע באופן ברור וחד משמעי, אני לא מדען, אבל יש בפירוש אפשרות שהדבר הזה יגרום נזק ממשי.
יוסי מלכה: יש בהסכם כלי בידי הוועדה.
יוסי מלכה: המשרד לאיכות הסביבה ממונה על יישום ההחלטות.
יוסי מלכה: יש בידו מה שנקרא "היתר הפעלה": "הארכת תוקף היתר הקרינה מעבר למועד זה" – ה-31 בדצמבר 2000 – "יותנה בהתקדמות עבודת הוועדה ובאי הפרת תנאי ההיתר".
יוסי מלכה: נניח שתנאי ההיתר לא מופרים.
יוסי מלכה: חברים יקרים, כתוב "יותנה בהתקדמות עבודת הוועדה".
יוסי מלכה: אין שום התקדמות בעבודת הוועדה.
יוסי מלכה: שנתיים ושבעה חודשים אין אפילו אתר חלופי.
יוסי מלכה: כלומר, פה ההחלטה היא למשוך את העניין לפחות עוד ארבע-חמש שנים, במקרה הטוב.
יוסי מלכה: אדוני היושב ראש, האם אי אפשר לאלץ להגיע לפתרון– אני אומר את זה בשיא הרצינות – באמצעות משיכת ההיתר והצבת העובדה לממשלה?
יוסי מלכה: אם נלך בדרך זו, תראה את כולם רצים, כי השידור הציבורי חשוב לכולם.
יוסי מלכה: רק אחרי שימשכו את ההיתר אפשר יהיה לזרז את התהליכים שנוגעים להעתקת התחנה.
יוסי מלכה: מילים ספורות לגבי האנטנות.
יוסי מלכה: אני שומע זמירות שכל המאבק שלי הוא על השטח, ואני מתקומם נגד הזמירות האלה.
יוסי מלכה: זה פשוט מכעיס אותי.
יוסי מלכה: המאבק של צורן הוא לא על השטח.
יוסי מלכה: יש פה בפורום הזה אנשים שחושבים שכל המאבק שלי הוא על השטח.
יוסי מלכה: למען הסר ספק, השטח שייך למועצה האזורית לב השרון, ולצורן אין שום עניין בשטח – נקודה.
אמנון כהן: אחרי שנתיים וחצי, מה התכנית?
יוסי מלכה: מה אני מבקש?
יוסי מלכה: ראשית, אני מבקש שהוועדה תורה למשרד לאיכות הסביבה למשוך את ההיתר בגין הפרת הסכם; שנית, יש להוריד לאלתר את האנטנות שאינן משדרות.
יוסי מלכה: זו מחווה קטנה של רצון טוב.
יוסי מלכה: ל א מדובר פה באיזה עניין גדול; שלישית, האם לא הגיע זמן לקבוע לוח זמנים אופרטיבי – כמו שנאמר בהסכם – להעתקת התחנה?
יוסי מלכה: חברים וחברות, מדינת ישראל, בשנת 2003, מפעילה את ה"חץ" שעושה את כל הנסים והנפלאות, ולא מסוגלת להעתיק תחנה?
רן כהן: אדוני היושב ראש, אני מבקש לומר עכשיו כמה משפטים, כי אני צריך לצאת לוועדת העבודה והרווחה להציג שם נושא.
רן כהן: דבר ראשון, העמדה שאומרת שעדיין אין ממצא מדעי החלטי ששולל פגיעה בבריאות הציבור אינה עמדה נייטרלית.
רן כהן: כאשר מדובר בבריאות של אזרחי ישראל, צריך לנקוט את העמדה שמתייחסת לחומרה, כלומר, שהסכנה לבריאות קיימת, כי אף אחד לא יכול לקחת על עצמו את הסכנה הכרוכה בעמדה האחרת.
רן כהן: זאת לא עמדה נייטרלית ולא עמדה אפתית.
רן כהן: דבר שני, הייתי ממליץ לך כן לקבל החלטה שאומרת שאת כל האנטנות המיותרות שכבר מושבתות יש לפרק.
רן כהן: יש לעניין הזה אימפקט מאוד חשוב גם על הציבור, גם על התחלת הפירוק שך האתר, גם להראות שהדברים מתחילים להיעשות.
רן כהן: והדבר האחרון – והוא העיקרי – אני עומד על זה שכל ההחלטות, כולל לוח הזמנים שיתקבל, ייושמו, וזאת תהיה החלטת הוועדה.
רן כהן: כל מה שהתחייבו כאן וכל מה שנאמר כאן גם לגבי הסקת המסקנות, משיכת ההיתר, הצגת המועדים לאתר חלופי – ייעשה, ובזמן קצר.
רן כהן: תקבע עכשיו לוח זמנים מקוצר, והם יצטרכו לעמוד בו, גם אם השר אברהם פורז יצטרך לזמן את כל הגורמים במשרד הפנים ולגמור את העניין יחד אתם, והוא הדין לגבי משרדים אחרים.
רן כהן: זאת המלצתי.
אמנון כהן: אני מבקש לשמוע את ראש המועצה האזורית לב השרון.
יצחק ישועה: יש לי אחריות להקמת היישוב צורן.
יצחק ישועה: אגב, יש לי שם משפחה, גם שני נכדים שלומדים - כמו שאמר יוסי מלכה - 400 מטר מהתחנה.
יצחק ישועה: אני רוצה לומר שאני מזועזע.
יצחק ישועה: מי שהקים את היישוב זה משרד השיכון, והאנטנות היו קיימות שם.
יצחק ישועה: על דעת משרד השיכון וכל משרדי הממשלה ניתנה הנחיה – ונעשו בדיקות – להקים יישוב ובית ספר במקום.
יצחק ישועה: כאזרח מדינת ישראל, לא כראש מועצה, זה נראה לי מוזר מאוד שבשנות ה-90 ניתנו אישורים להקמת יישוב שקלט אלפי תושבים, כשהתחנה עם האנטנות הייתה קיימת, ולמעשה ברור לכולנו מה הדבר הזה גרם.
חיים מזר: -- -
יצחק ישועה: התקבלה החלטה על סגירת התחנה.
יצחק ישועה: אני רוצה להבין, אתה חושב שסתם קיבלו החלטה לסגור את התחנה?
יצחק ישועה: דבר שני, אנחנו מדברים פה לא רק על פורת וצורן.
יצחק ישועה: יש שם 15,000 תושבים שגרים בסמיכות.
יצחק ישועה: מדובר בעין שריד, עין ורד, גאולים, קדימה וכולי.
יצחק ישועה: אני מוכרח לומר שלפי ההתייחסות להחלטות האלה, כנראה, אסור להיות תמים במדינה.
יצחק ישועה: הבנו והאמנו שמיישמים את ההחלטות שהתקבלו בנוגע להורדת רמת הקרינה ועוצמת השידורים ולא בדקנו את העניין.
יצחק ישועה: מה אני יכול לעשות, אנחנו מאמינים במשרדי ממשלה.
יצחק ישועה: כנראה, אסור להאמין, כי לו היינו עוקבים, אולי היינו מונעים כמה נזקים, במידה שיש נזקים.
יצחק ישועה: אנחנו בפירוש עומדים על כך שיסגרו את התחנה, והיות שחושדים ביוסי מלכה שהוא רוצה את השטח, אני יכול לומר פה קודם כול שזה לא יעזור לו, כי השטח הוא של לב השרון, אבל אני רוצה לומר דבר נוסף.
יצחק ישועה: אני כראש רשות, כראש מועצה לא כל כך חזקה, מאוד נהנה מהארנונה, ואני מודיע פה חד משמעית: על אף זאת, ובלי כל קשר לזה, מצדי שיסגרו את התחנה מחר.
יצחק ישועה: בריאות התושבים שלי, תושבי לב השרון והסביבה, יותר יקרה מארנונה כזאת או אחרת.
יצחק ישועה: לכן, שלא יחשדו בנו, ואנחנו עומדים על כך שיסגרו את התחנה.
יצחק ישועה: ואני אומר עוד הפעם, אלפי תושבים - ואני יכול להוסיף גם את קדימה – גרים בסמיכות לתחנה, ולכן זו עמדת המועצה האזורית.
אמנון כהן: בתחילת הישיבה ביקשתי שהדיון יהיה ממצה וקצר, ומפאת כבודכם אני גם נתתי לכם להתבטא, והדברים שאמרתם חשובים מאוד.
אמנון כהן: כבודו יגיד כמה משפטים, בלי לחזור על הדברים שנאמרו.
ד"ר זמיר שליט"א: ד"ר זמיר שליטא, יועץ במפגעי סביבה אלקטרומגנטיים וכימיים.
ד"ר זמיר שליט"א: נתבקשתי על ידי תושבי פורת להביא ממצאים מדעיים שמצביעים על נזק - - -
ד"ר זמיר שליט"א: אתה גר במקום או שאתה יועץ שלהם?
ד"ר זמיר שליט"א: אני לא גר שם.
ד"ר זמיר שליט"א: נתבקשתי על ידם ועל ידי עורך הדין שלהם לבוא לכנסת ולהגיד את הדברים.
ד"ר זמיר שליט"א: ראשית, לשאלה אם התקן מתאים.
ד"ר זמיר שליט"א: התקן הוא גבוה מדי.
ד"ר זמיר שליט"א: בתקן דומה לתקן הישראלי משדרת תחנה של הוותיקן באיטליה וגורמת שם לסרטן ברמות כמו שיש בפורת.
ד"ר זמיר שליט"א: הסיכון ללאוקמיה בקרב ילדים שם, בסביבות התחנה של הוותיקן, הוא פי 2.2 מאשר בסביבה.
ד"ר זמיר שליט"א: מתברר שחשיפה לקרינת רדיו גורמת בתוך שלוש דקות לממצאים ברורים, כולל הפסקת ייצור של מעביר-עצבי שנקרא "אצטילכולין" והורמונים, ומופיע גורם קרישה בדם – בתוך שלוש דקות.
ד"ר זמיר שליט"א: לא צריך לחכות עשרים שנה.
ד"ר זמיר שליט"א: מופעלים גנים מסרנטים ונוצר מצב סרטני זמני.
ד"ר זמיר שליט"א: מופעלים גנים לחלבוני הלם חום שפורצים את המעבר למוח, ובאותו הזמן המוח נפרץ למזהמים כימיים.
ד"ר זמיר שליט"א: לכן, אם חקלאים עובדים ומרססים בשדות והם נמצאים אחר כך על יד התחנה, הם חוטפים את המזהמים האלה ישר למוח - מהריסוס ומכל הכימיקלים.
ד"ר זמיר שליט"א: החשיפה האלקטרומגנטית גורמת תוך דקות לנזק מוחי, והוא צולם ב-MRI ונראה בשינויים בגלי המוח.
ד"ר זמיר שליט"א: חשיפה לגלי רדיו גורמת ליצירת רדיקלים חופשיים.
ד"ר זמיר שליט"א: יש עבודה מסוף שנת 2002.
ד"ר זמיר שליט"א: זה מחמצן ממברנות בתאים, יש איבוד סידן בתאי עצב, יש חמצון ושברים ב-DNA- - -
אמנון כהן: כבודו, אנחנו לא אנשי מקצוע ולא כל כך מבינים מה שאתה אומר.
ד"ר זמיר שליט"א: שלא יגידו שאין ממצאים אחרים.
אמנון כהן: כבודו יעביר את הממצאים לאנשי המקצוע במשרדי הממשלה, והם יתייחסו לכל הדברים האלה מבחינה מקצועית.
ד"ר זמיר שליט"א: העברתי את החומר לוועדת המדע.
אירית קמינסקי: אירית קמינסקי, מעין שריד.
אירית קמינסקי: אני רוצה לציין רק עובדה אחת שאף אחד לא ציין.
אירית קמינסקי: אין בשום מקום בעולם אוכלוסייה שגרה בסמיכות כזו לתחנת שידור בסדר גודל כזה, ואני מבקשת מכל האנשים פה שיכולים לקבל החלטות: אל תעשו אותנו שפני נסיון.
אירית קמינסקי: זה הכל.
אמנון כהן: בבקשה, יושב ראש רשות השידור.
אברהם נתן: אדוני היושב ראש, הדיון פה מתנהל בשני מישורים.
אברהם נתן: המישור הראשון הוא המישור הבריאותי.
אברהם נתן: לפני כשנתיים, על פי המלצת המשרד לאיכות הסביבה, אנחנו סגרנו את רשת ד', כך שלמעשה רמת הקרינה לפי התקן היא פחות מ-10%, על פי תחנת הניטור שמיקמנו בתוך בית הספר.
אברהם נתן: אם במקום מסוים, כמו פורת, יש חשש לקרינה, אין שום בעיה מבחינתנו שיקימו גם תחנת ניטור ותיבדק הקרינה שם, אבל למיטב הכרתנו, עצם סגירתה של רשת ד' הורידה את רמת הקרינה ל-10% מהתקן, ולכן אני חושב שמראה העיניים – אולי האנטנות – הוא שגורם לתושבים לחשוב שהתחנה פעילה במלוא עוצמתה.
אברהם נתן: אבל תדעו לכם, היא פועלת באחוזים מאוד נמוכים בהשוואה למה שהיתה יכולה לפעול, וזאת עקב החלטת הממשלה.
פנינה קנטי: אז תעבירו אותה.
אברהם נתן: אני אענה על זה.
אברהם נתן: ולכן, מבחינתנו כרשות השידור אנחנו אומרים לכם שהתחנה הזאת היא מאוד מאוד מוגבלת.
אברהם נתן: אנחנו מצדנו היינו מוכנים לעזוב את התחנה הזאת.
אברהם נתן: אלא מה?
אברהם נתן: כשאנו אומרים, למשל, שרשת ד' כבר לא משדרת היום, על זה צריך להקים ועדת חקירה, כי אנחנו לא משדרים בכלל למדינות ערב, לא משדרים בערבית, ואני חושב שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה לא לשדר בערבית.
אברהם נתן: המשמעות של לא לשדר את רשת א' היא לא לשדר בכלל לכל העולם.
אברהם נתן: זאת המשמעות של סגירת תחנת "הלל".
אברהם נתן: אף אחד בעולם לא ישמע אותנו.
אברהם נתן: ולכן, אני לא בטוח שמדינת ישראל יכולה לקבל על עצמה שרירותית לסגור את האתר.
קריאה: יש לוויינים עכשיו.
אברהם נתן: טכנית, אני מוכן.
אברהם נתן: כרשות השידור אין לי בעיה, אבל אני אומר לכם שהמשמעות היא כזאת.
אברהם נתן: התחלתי בנושא של הבריאות.
אברהם נתן: אולי צריך לשים עוד תחנת ניטור, ואולי שתיים, לשכנע אתכם שאנחנו משדרים רק ב-10% מהתקן.
אברהם נתן: הורדנו את התפוקה בתחנה הזאת.
אברהם נתן: לעניין השני, שהוא בעיניי חמור ביותר, שהממשלה מתכנסת לפני שלוש שנים ומקבלת החלטה, ורשויות המדינה לא מבצעות את ההחלטה הזאת.
אברהם נתן: על פי מה שאני שומע כאן, אני אומר לכם שמדיניות משרדי הממשלה, המדיניות של אי קבלת החלטה, היא מדיניות לא נכונה, משום שההליך שמציע פה משרד הפנים: לתקן את התמ"א הארצית ורק אחר כך להגיש תמ"א מקומית – ההליך הזה לא ייגמר גם בתוך שנה.
אברהם נתן: אתם - משרדי הממשלה – צריכים להתכנס ובתוך עשרה ימים לקבל החלטה על האתר האלטרנטיבי.
אברהם נתן: חייבים לקבל החלטה, כי אין לאן להעביר את התחנה, וכל הזמן אנחנו נשב פה לצורך העניין הזה.
אברהם נתן: ועל זה אני ממליץ לך להקים ועדת חקירה פרלמנטרית, למה שלוש שנים לא מתקבלת החלטה, למה הרשויות פה לא מזיזות את עצמן לצורך העניין הזה.
יאיר מדר: אני אומר לך, אתה יכול לרשום: חמש שנים מהיום.
יאיר מדר: אלה סתם דיבורים.
יאיר מדר: חמש שנים מהיום, תרשמו את זה לפניכם.
חיים חדד: חיים חדד, יושב ראש הוועד במושב פורת.
חיים חדד: אנחנו לא מדברים על חודשיים או על שנה.
חיים חדד: אנחנו סופגים את הקרינה הזאת כבר מעל חמישים שנה.
חיים חדד: אז אתה לא יודע.
חיים חדד: אנחנו סופגים את הקרינה כמעט חמישים שנה.
חיים חדד: אדוני היושב ראש, אנחנו חיים שם, אנחנו עובדים שם.
חיים חדד: אתה היית בסיור אצלנו לפני חודש ואתה ראית.
חיים חדד: אין לנו ברירה, אנחנו נמצאים שם.
חיים חדד: אני מבקש בכל לשון של בקשה, אנחנו משלמים בחיים שלנו.
חיים חדד: לפני שנתיים התגלה אצלנו המקרה של הילד בן השלוש, ולפני חודש – אני עוד לא אמרתי את זה, אבל אני נאלץ להגיד את זה היום – התגלה מקרה נוסף בפורת.
חיים חדד: אנחנו מתים תחת הקרינה הזאת.
חיים חדד: אנחנו מבקשים מכם, אתם האמונים על החוק, תבצעו את החוק.
חיים חדד: אנחנו מבקשים מכם.
חיים חדד: תודה רבה.
אמנון כהן: גברתי מהמשרד לאיכות הסביבה, רצית לדבר.
איילת רוזן: כולם מסכימים שהתוצאה הרצויה היא העתקת האתר, וכולם חושבים שמאחר שלמשרד לאיכות הסביבה יש סמכות למשוך את ההיתר, משיכת ההיתר תהווה לחץ מתאים, אבל צריך להדגיש שלממונה על הקרינה הסביבתית במשרד לאיכות הסביבה אין סמכות למשוך את ההיתר על מנת ליצור לחץ להעביר את האתר למקום אחר.
אמנון כהן: למי יש סמכות?
איילת רוזן: זה כאילו ללכת באופן עקיף, כי לא מחליטים.
איילת רוזן: מי שיש לו סמכות זה משרד הביטחון, שיסכים מול משרד הפנים.
איילת רוזן: זו דרך המלך.
יוסי מלכה: אבל, גברתי, הסמכות הזאת ניתנה לכם בהסכם.
איילת רוזן: העובדה היא שזה לא עובד.
איילת רוזן: אי אפשר להגיד שהפתרון הוא להכריח את הממונה על הקרינה למשוך את ההיתר, כי הסמכות מוגדרת בחוק, והסמכות למשוך את ההיתר מופעלת אם יש אי עמידה בתקן או אי עמידה - - -
פנינה קנטי: אי עמידה בהסכם שאתם חתומים עליו.
יוסי מלכה: אי אמידה בהסכם שגם אתם חתומים עליו.
אמנון כהן: נא לא להפריע, תנו לה לסיים, בבקשה.
איילת רוזן: זה אולטרה וירס לבקש מהממונה על הקרינה למשוך את ההיתר.
יוסי מלכה: אבל זה מעוגן בהסכם שגם אתם חתומים עליו.
יוסי מלכה: יצחק גורן, מנכ"ל המשרד, חתום עליו.
ד"ר מיקי הרן: אם מבקר המדינה יחליט, אנחנו נמשוך את ההיתר.
ד"ר מיקי הרן: זאת לא הבעיה.
אמנון כהן: לפני הסיכום נשמע ממבקר המדינה אם יש כמה נקודות שהוא רוצה להבהיר או לחדד.
אליעזר זנדברג: אני מבקש לומר כמה מילים.
אליעזר זנדברג: המחדל נעשה.
אליעזר זנדברג: מכאן צריך להמשיך הלאה.
אליעזר זנדברג: מה שהיה צריך לעשות לפני שנתיים – לא נעשה עד היום.
אליעזר זנדברג: מצד אחר, אני חושב שעל הוועדה להיות ריאלית.
אליעזר זנדברג: פירושו של דבר שהחלטה אחת שלכם יכולה להיות להמליץ על הפסקת השידורים.
אליעזר זנדברג: אינני יודע אם בסמכות הוועדה להורות על הפסקת השידורים או להמליץ על הפסקת השידורים.
אליעזר זנדברג: זאת החלטה שיכולה לפתור את הבעיה בהינף יד, במובן זה שהתושבים ישנו בשקט.
אליעזר זנדברג: אני לא קובע עמדה אם הגישה הזאת נכונה או לא.
אליעזר זנדברג: אני רק אומר שזאת אפשרות אחת שעומדת בפני הוועדה.
אליעזר זנדברג: אם ההחלטה לא תהיה לסגור את האתר מיידית, הוועדה וכל הנוכחים שיושבים כאן צריכים לדעת שאסור לחיות באשליה שבעוד חודש או בעוד שנה או בעוד שנה וחצי הבעיה תיפתר.
אליעזר זנדברג: מרגע ההסכמה בדבר האתר החלופי מתחילה המערכת לפעול, ואז הדרך הנכונה היא פשוט להכתיב את סדר הזמנים, אבל בידיעה ברורה מראש שעם כל הרצון הטוב הבעיה לא תיפתר בפרק זמן כזה.
אליעזר זנדברג: צריך להבין שזה עניין לשנתיים לפחות, להערכתי.
ד"ר אליהו ריכטר: אם כן, יש לי הערה רפואית.
אליעזר זנדברג: אבל אם הוועדה תלך בדרך הזאת, לדעתי, עליה לקצוב את הזמן, מפני שאחרת גם בעוד שנתיים זה לא יהיה, ובוודאי לא בעוד שנה וחצי.
אליעזר זנדברג: עליה לקצוב לכל גורם וגורם את הזמן המקסימלי שבו עליו למלא את תפקידו ואת חובתו בהקשר הזה.
אליעזר זנדברג: אני לא רואה אפשרות אחרת מלבד שתי האפשרויות האלה.
אמנון כהן: אם יש למישהו כאן הערות רפואיות כאלה או אחרות, נא להגיש אותן לוועדה בכתב, וגם ניתן להפנות אותן למשרד הרלוונטי, למשרד הבריאות, למשרד לאיכות הסביבה.
אמנון כהן: אני לא רוצה לפגוע באף אחד, אבל כל מי שיש לו הערות, שלדעתו הן מאוד יעילות, מתבקש להפנות אותן אלינו, ואנחנו נפנה אותן לנוגעים בדבר.
אמנון כהן: לעצם סיכום הדיון היום – ואני מתייחס, כמובן, להצעותיהם של חבריי חברי הכנסת שהיו כאן - אנחנו מחליטים כך: ראשית, אם יש אנטנות לא אפקטיביות, שכבר לא משדרות, אני מבקש מבזק להוריד לפחות את האנטנות האלה, ולו מבחינה פסיכולוגית, כדי להראות לציבור שכן עושים משהו באזור הזה.
אמנון כהן: בתוך שבועיים אנחנו מבקשים שתורידו אותן ואנחנו מבקשים לקבל דיווח ממשרד התקשורת וממשרד הפנים - - -
תומר רוזנר: ממנכ"ל בזק.
אמנון כהן: ממנכ"ל בזק.
אמנון כהן: בתוך שבועיים מהיום אנחנו מבקשים לקבל דיווח אם הנושא בוצע או לא.
אמנון כהן: אני מבקש ממשרד הביטחון - על פי בקשתם שתינתן להם שהות של עשרה ימים עד שבועיים - שבתוך שבועיים יגישו את החלופות המתאימות למשרד הפנים ולוועדה.
אמנון כהן: אני מבקש שמנכ"ל משרד הביטחון ישלח אלינו את התשובה בכתב בתוך שבועיים.
אמנון כהן: שבועיים לאחר שמשרד הפנים יקבל את החלופות ממשרד הביטחון - זאת אומרת, בתוך חודש ימים מהיום - הוא יגיש את זה כבר לגורמים הרלוונטיים, עם תכנית מפורטת - - -
דלית זילבר: לא תכנית מפורטת, תכנית ארצית.
אמנון כהן: תכנית ארצית.
אמנון כהן: כמו כן אני מבקש שמנכ"ל משרד הפנים ידווח לנו איפה הדברים עומדים, מתי זה הוגש, ואנחנו נעקוב מקרוב, גם בוועדה הארצית, ונבקש שיזרזו את הנושא הזה בוועדה הארצית.
אמנון כהן: ודבר רביעי – כאן אני פשוט מביע את רחשי לבם של חברי הוועדה ושלי בנושא הבריאות של התושבים שגרים באזור הזה - אני מתכוון, בשם הוועדה, לבקש מהכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת כל ההשלכות של הנושא הזה של אתר "הלל", כדי שבעוד עשר שנים לא אעמוד מול ציבור שיגיד: לא טיפלתם.
אמנון כהן: הנושא הבריאותי מאוד מאוד חשוב לי, וכמובן, ייבדקו גם נושאים אחרים, לא רק בריאותיים, כולל הפרמטרים שציין גם ידידי אופיר פינס, ואנחנו נקדם את זה ביחד.
אמנון כהן: ועדת החקירה תהיה ועדה מקצועית שבה יישבו כל הנוגעים בדבר.
אמנון כהן: עוד היום או מחר נגיש את הבקשה לכנסת.
אמנון כהן: אני חושב שבשלב הזה נעקוב אחר הדברים, ובתוך חודש נעבור על המסמכים ונראה מה קורה, ואם נראה שמחפשים עוד פעם סיבות אחרות להיתלות בהן, נבקש אולי - בהתייעצות עם מבקר המדינה - חוות דעת בנושא הזה, ואולי כבוד מבקר המדינה יחליט באחת הפעמים שצריך לבדוק את הנושא הזה לעומק, אולי ברמה הכוללת: כל נושא הקרינות במודרניזציה של היום, כל הנושא של סכנה לבריאות הציבור.
אמנון כהן: אני חושב שהנושא הזה חשוב מאוד גם לוועדה, גם לעם.
אמנון כהן: אדוני מבקר המדינה, אורחים נכבדים, אדוני מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, אנחנו מאחלים לך הצלחה בתפקידך החדש, תפקיד מאוד חשוב וחיוני.
אמנון כהן: אני מברך אתכם על כך שהשרים שלכם הצביעו נגד התקציב החמור והקשה הזה, ואני הבנתי שהשר עדיין נאבק להשיג עוד כמה הישגים ולהמעיט בגזירות הקשות של הממשלה.
אמנון כהן: בכל מקרה אנחנו מאחלים לך הצלחה, וכמו בתפקידיך הקודמים – עשית עבודה נפלאה גם במתנ"סים – אנחנו בטוחים שגם כאן תצליח.
אמנון כהן: אני מברך גם את תלמידי בית ספר הראל בנצרת שנמצאים אתנו כאן.
אמנון כהן: אנחנו רוצים שתלמדו טוב.
אמנון כהן: בבוא העת גם תחליפו חלק מאתנו.
אמנון כהן: אנחנו דנים היום בנושא: הטיפול בתופעות האלימות בין בני זוג, עמוד 771 בדוח 52ב של מבקר המדינה.
אמנון כהן: אני מבקש מנציגי משרד מבקר המדינה להציג את ממצאי הביקורת.
אמנון כהן: לאחר מכן נשמע מנציגי משרד העבודה והרווחה איפה עומדים התיקונים.
אמנון כהן: עבר די הרבה זמן מאז פרסום הדוח.
אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, אנחנו לא באים אליך בטענות, אנחנו יודעים שאתה חדש בתפקידך זה ואנחנו בטוחים שאחרי שתלמד את הנושאים האלה כל הליקויים שהתגלו כאן יטופלו על הצד הטוב ביותר, למען אותם אנשים שנזקקים לטיפול, לטיפוח, לסיוע בתקופה שבה יש סכסוך בין בני הזוג.
אמנון כהן: התופעות הן קשות ביותר, אנחנו מכירים אותן.
אמנון כהן: גם בתפקידי הקודם כממלא מקום ראש העיר טיפלתי בנושאים אלה במחלקת הרווחה של העיר ונחשפתי לבעיות מהסוג הזה.
אמנון כהן: למרות הפרסומים, הדוחות השונים, הסקרים והמחקרים שנעשו, עדיין לא כל התופעות ידועות לממסד, למשרד העבודה והרווחה ולמשטרה.
אמנון כהן: יש עדיין הכבוד של המשפחה, ולא תמיד האישה מתלוננת, ולפעמים זה מגיע אפילו לרצח.
אמנון כהן: ולכן, זה נושא מאוד רגיש, וחיוני שנלמד אותו בפרק הזמן הכי קצר שאפשר כדי לתקן את כל מה שצריך לתקן.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אומר מספר מלים, ואחר כך מר שקד יתמצת את הדוח.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מדי שנה אני נתקל בקושי לקבוע את תכנית העבודה של משרד מבקר המדינה כיוון, וכמו שנאמר, מרובים צרכי עמך והנושאים רבים, וצריך להפעיל שיקול דעת רב כדי להחליט מה יעשה המשרד כל שנה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כשבאתי לתכנן את תכנית העבודה בשנה הקודמת חשבתי שהנושא הזה של הטיפול בתופעת האלימות בין בני זוג צריך לעמוד בראש הנושאים הראויים לביקורת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הבעיה החברתית הזאת ידועה לכולנו, ויצאתי גם מתוך הנחה שעצם העלאת הנושא בדוח מבקר המדינה תתרום ותיתן דחיפה לקידום הנושא ולשיפור האמצעים שהחברה מעמידה לרשות אותן נשים – לרוב נשים – שנפגעות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: עד כאן דבריי הקצרים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אבקש שמר שקד יציג – כפי שאמרתי, בתמצית – את הנושא.
משה שקד: כפי שידוע, האלימות כלפי נשים הפכה לבעיה חברתית קשה.
משה שקד: היא פוגעת בגופן ובכבודן של נשים, ולפעמים זה מגיע, כמו שאנחנו יודעים, אפילו למקרים של רצח.
משה שקד: אנחנו בדקנו את הנושא במשרד העבודה והרווחה ובמספר לשכות לשירותים חברתיים, שהן שעומדות ברשויות המקומיות מול המטריה, מול הנשים ומול בני הזוג.
משה שקד: לפי אומדן של משרד העבודה והרווחה, אחרי סקרים שנעשו, יש כ-200,000 נשים שנתקלו אי פעם באלימות של בני הזוג.
משה שקד: למשרד העבודה והרווחה אין מספיק נתונים מדויקים, וזה נובע משיטת הדיווח, ואנחנו קיבלנו תשובה שעומדים לבדוק ולשנות את שיטת הדיווח.
אמנון כהן: אתם מתכוונים למספרים, כי השמות חסויים.
משה שקד: בהחלט, אבל בתוך המשרד יש גם עם שמות, שם אין הבעיה הזאת.
משה שקד: במשרד מטפלים בנושא הזה שני שירותים: השירות לנשים ולנערות והשירות למשפחה.