GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי ברלינסקי: באשר לנקודות ספציפיות, אני חוזר ואומר שככל שמבקר המדינה חושף אותן - והוא חשף בשלטון המקומי פעמים רבות מאוד אי התנהלות ראויה, פרוטוקולים שלא נכתבו, תמיכות שניתנו ללא רישום, הוצאת כספים שלא היה להם תיעוד - הדברים האלה מטופלים לא מספיק, כי לעתים אי אפשר לעשות תיקונים רטרואקטיביים, אבל אני בהחלט סבור שמבקר המדינה עושה פה עבודה גדולה.
עוזי ברלינסקי: לגבי בקשתך ממבקר המדינה, הוא העיר על זה כבר פעמים רבות מאוד בעבר.
עוזי ברלינסקי: לדעתי הבעיה היא לא בדוח חדש של מבקר המדינה, אלא איך מפנימים את מה שמבקר המדינה כבר אמר בעבר ומבצעים את זה.
עוזי ברלינסקי: את הדברים האלה לפעמים כן מפנימים ולפעמים לא, ולשם כך יש מבקר מדינה גם לעתיד לבוא וגם ועדה לענייני ביקורת המדינה.
מל פולישוק-בלוך: לכן אולי צריך חוק שיחייב אותם.
עוזי ברלינסקי: אני לא מאמין שחוק יעזור פה.
מל פולישוק-בלוך: חוק של אחריות אישית?
מל פולישוק-בלוך: יש חוק שמחייב ראשי רשויות באחריות אישית, אם הם לא עובדים כמו שצריך.
מל פולישוק-בלוך: אין חוק זהה לגבי שרים ובעלי תפקידים.
יורי שטרן: יש הצעת חוק שאני הגשתי לגבי אחריות אישית של העובדים.
מל פולישוק-בלוך: אני גם הכנתי הצעת חוק כזאת, אבל אין סיכוי לצערי שהיא תעבור.
עוזי ברלינסקי: ללא ספק חוק לא יכול להזיק, אבל אני רוצה להזכיר החלטת ממשלה שהיתה לפני שנים רבות, שמשום מה אני זוכר אותה טוב.
עוזי ברלינסקי: אותה החלטה קבעה אחריות בדין המשמעתי על אותו מנכ"ל שלא יקיים את החלטות הממשלה בנוגע להוצאות מתקציב, דהיינו חריגות מתקציב.
עוזי ברלינסקי: משהעמידו את אותו מנכ"ל לדין - שגם אם יענו אותי עינויים קשים, אני לא אגלה מיהו - הוא הביא שני מכתבים משני שרים, שאמרו "אמנם זה לא היה חוקי, אבל אנחנו אמרנו לו לעשות את זה".
עוזי ברלינסקי: בית הדין הפסיק באותו רגע את פעולתו.
עוזי ברלינסקי: אני לא סבור שנושא החקיקה הוא הנושא.
עוזי ברלינסקי: אני מאמין יותר בחלק של הטיפול חינוכי-אתי בנושא הזה.
עוזי ברלינסקי: אני לא רואה את השוט או את הסנקציה מאחורי סעיפי החוק.
מל פולישוק-בלוך: החוק לא צריך להתייחס רק לפקידים הבכירים, הוא צריך גם להתייחס לשר עצמו.
מל פולישוק-בלוך: גם הוא נבחר ציבור, גם אותו מחפשים.
עוזי ברלינסקי: אמרתי מראש שאני לא מתנגד לזה.
יורי שטרן: זאת נקודה מאוד מרכזית.
יורי שטרן: כשדנו שלשום בדוח מבקר המדינה, אמרתי שלדעתי אחד הדברים שצריכים לפתח בדוחות האלה ובהמלצות שניתנות בעקבות טיפול בפניות הציבור זה הצבעה על האחריות האישית, כי זה בסיס לכל דבר אחר, אבל כעת אנחנו לא דנים בזה.
יורי שטרן: אני מבקש לשמוע מראש אגף התיאום במשרד ראש הממשלה, ממשנה למנכ"ל משרד הפנים, מנציג אגף התקציבים של משרד האוצר ומאנשי הסוכנות ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה להגיד כל אחד איפה הקטע שלו בקידום ובביצוע החלטות הממשלה לגבי העיר שדרות.
יורי שטרן: נתחיל ממשרד הפנים.
יצחק בלק: משרד הפנים בשנת 2004 מילא את כל החלטות הממשלה.
יצחק בלק: לגבי 2005, בגין העובדה שהתקציב טרם אושר, קידם משרד הפנים מענק.
יורי שטרן: התקציב אושר.
יצחק בלק: הוא אושר אתמול.
יצחק בלק: עד אישורו של תקציב המדינה אתמול, משרד הפנים קידם מענק בסדר גודל של מיליון וחצי ₪, שאמור לתת מענה מימוני לשיפוי העירייה בגין הנחות בארנונה ודברים אחרים.
שמעון פרץ: מאיפה ההמצאות האלה?
יצחק בלק: אני מבקש לא לדבר ככה.
שמעון פרץ: על מה אתה מתבסס?
שמעון פרץ: תציג את הנתונים בבקשה.
שמעון פרץ: איזה שיפוי?
שמעון פרץ: על מה אתה מדבר?
שמעון פרץ: זה מרתיח, כי הדברים לא מדויקים.
יצחק בלק: כפי שאמרתי, משרד הפנים קידם מענק.
יורי שטרן: הוא פשוט לא התקדם מספיק כדי להגיע לשדרות, הוא בדרך...
יצחק בלק: לא, הוא הגיע לשדרות.
יורי שטרן: הוא הגיע או יגיע?
רן כהן: אבל אנחנו שמענו כאן שההפסד של העירייה בגין אותה הנחיה להקל בארנונה היה שישה וחצי מיליון.
יצחק בלק: שנתי.
רן כהן: וזה היה החלק הרבעוני?
יצחק בלק: אנחנו מדברים עכשיו על הרבעון הראשון.
יורי שטרן: אתה מדבר על משהו שכבר הוחלט והועבר לעירייה או על משהו שבדרך?
יצחק בלק: קידום המענק בוצע.
יורי שטרן: קידום המענק בוצע, והמענק לא הגיע לשדרות.
יצחק בלק: אין דבר כזה.
שמעון פרץ: מענק האיזון של עיריית שדרות, על-פי נתוני 2004, הוא 28 מיליון שקל ביצוע.
שמעון פרץ: זה מענק האיזון שהיה ב-2004.
שמעון פרץ: נכון להיום - ושיסתור אותי אם אני לא צודק - משרד הפנים העביר פחות משישה מיליון שקל בשלושה חודשים, כאשר זה אפילו לא החלק היחסי.
שמעון פרץ: קחו 28 מיליון שקל בלי תוספות, תחלקו את זה ל-12 ותכפילו את זה בשלוש, ותראו שמדובר מעל לשבעה מיליון שקל.
שמעון פרץ: על איזה קידומים ועל איזה המצאות אתה מדבר?
שמעון פרץ: זה שהאוצר קבע נוסחה שאתם עובדים רק על פי השורה העליונה ועד שתקציב המדינה לא מאושר, מענק האיזון של עיריית שדרות הוא רק 16 מיליון שקל, זאת בעיה שלכם ולא שלנו.
יצחק בלק: משרד הפנים פועל על פי חוק.
יצחק בלק: כל עוד לא אושר תקציב המדינה, משרד הפנים קיבל מימון לפי תקציב מקורי של 2004.
יורי שטרן: זה ידוע שהמשרד לא יכול להיכנס להתקשרויות חדשות כאשר אין תקציב.
יורי שטרן: התקציב אושר אתמול.
יורי שטרן: אתם הרי אנשי ביצוע, מתי תוכלו למלא את החלק של שדרות בתקציב שאושר אתמול?
יצחק בלק: באותו יום שנקבל את המימון ממשרד האוצר.
יצחק בלק: אכן אושר התקציב.
יצחק בלק: על מנת שהמשרד יוכל לבצע אותו, הוא מקבל מנת מימון מאגף החשב הכללי.
יצחק בלק: ברגע שמגיע המימון, אנחנו יכולים לשחרר כסף.
יורי שטרן: האם המימון בא לכל פעולה בנפרד, או שזה מימון לסעיף מענקי איזון?
יצחק בלק: לא, זה מימון לסעיף מענקי האיזון, אין לנו משהו נפרד.
מל פולישוק-בלוך: מתי אתה מעריך שזה יהיה?
יצחק בלק: אני מאמין שזה יהיה בתחילת השבוע הבא או במהלך השבוע הבא.
יורי שטרן: מה אומר לנו אגף התקציבים?
ערן פולק: לגבי החלטת הממשלה האחרונה, יש שני סעיפים שהם ביחד 11.5 מיליון שקל שמגיעים לשדרות בתקציב השוטף, ואף אחד לא דיבר עליהם עד עכשיו.
ערן פולק: לאחר אישור תקציב המדינה, זה גם כן כסף שיועבר לפי החלטת הממשלה.
יורי שטרן: האם אתם יכולים בתוך המכלול הזה לזרז סכומים מסוימים, כדי שההתחייבות לשדרות תבוצע כמה שיותר מהר?
רן פולק: ברגע שנוכל לעשות את כל השינויים התקציביים, אנחנו מתכוונים להעביר את כל מה שמתחייב מהחלטת הממשלה.
יורי שטרן: זאת אומרת שרק אחרי שתתחשבנו על ה-700 מיליון שקל לשינוי תטפלו בזה?
יורי שטרן: אתם בבעיה קשה, ואני אמרתי את זה פה אתמול.
יורי שטרן: אני הבאתי לפה בובה כדי להגיד שאין טעם בהצבעה הזאת, כי בסך הכל התקציב הוא וירטואלי.
יורי שטרן: רק עכשיו אתם מתחילים לחפש את הכסף, אבל בכל זאת איזשהו בסיס קיים.
יורי שטרן: האם אתה יכול להבטיח את ההעברות האלה לשבוע הבא?
יורי שטרן: האם אנחנו יכולים לצפות לזה?
ערן פולק: מאחר שאישור שינויים תקציביים זה לא בסמכות שלי.
יורי שטרן: אבל אני לא מדבר על שינויים, אני מדבר על מה שכן היה בתקציב.
ערן פולק: מה שאני יכול להתחייב עליו, וזה מה שאנחנו מתכוונים לעשות, זה שמה שקיים בהחלטת הממשלה יועבר בהקדם האפשרי מבחינתנו.
יורי שטרן: ומתי זה אפשרי?
ערן פולק: יש עניין של אישור בוועדת הכספים של הכנסת ויש עניין של מציאת המקורות.
ערן פולק: כל אלה דברים שצריכים להיעשות.
ערן פולק: כל אלה דברים שאפשר לעשות מהר.
אבישי כהן: אני אומר בוודאות שזה עניין של שבועות, אם לא של חודשים.
ערן פולק: זה לא חייב להיות עניין של שבועות.
רן כהן: אתם חיים במדינה הזאת בדיוק כמונו.
רן כהן: אומרים לך שהעובדים של עיריית שדרות לא קיבלו משכורת.
רן כהן: עוד מעט מגיע ליל הסדר.
רן כהן: אתה יכול לתת מענה למה שעולה בוועדה הזאת - לשם כך היושב ראש כינס אותה - כדי להבטיח ששדרות תקבל את המגיע לה ממשרדי ממשלה תוך זמן קצר וכדי שהעובדים יקבלו שכר על העבודה שהם עשו.
רן כהן: זה דבר אלמנטרי.
ערן פולק: אמרתי ואני אומר שוב, שמבחינתנו נפעל להכניס לתקציב המדינה המאושר והמעודכן את משמעויות החלטת הממשלה בהתאם לאפשרי.
ערן פולק: זה לא חייב לקחת שבועות, זה יכול לקחת הרבה פחות, ואנחנו ננסה לעשות את זה.
ערן פולק: אני רוצה לדבר על נושא ההבטחה.
יורי שטרן: כי החלטת הממשלה לא כוללת את הסעיף הזה.
ערן פולק: ההבטחה זאת הבטחה שניתנה על-ידי שר הפנים.
יורי שטרן: גם שר האוצר.
ערן פולק: לא, שר האוצר לא הבטיח.
אלי מויאל: שר האוצר לא היה בישיבה בשדרות, אבל בישיבה בירושלים הוא כן היה.
רן כהן: שר האוצר לא בא לישיבה בשדרות?
אלי מויאל: הוא לא בא, הוא היה בניו-יורק...
רן כהן: הוא ממזר גדול.
יורי שטרן: אין סיבה לצחוק...
יורי שטרן: זה חלק מהתפקיד, הקשרים הבינלאומיים האלה.
ערן פולק: ההבטחה ניתנה, אבל זה גם נאמר כמה פעמים במהלך הדיונים וזה גם נכתב במכתבים שהועברו בזמנו.
ערן פולק: ההבטחה ניתנה על ידי שר הפנים.
ערן פולק: שר הפנים נתן את ההבטחה, לשר הפנים יש מקורות תקציביים לממן הבטחות שהוא נותן.
ערן פולק: יש לו רזרבת שר, שהיא בשנת 2005 100 מיליון שקל.
ערן פולק: הוא יכול ממנה לממן כל הבטחה שהוא נותן, ואני מניח שכאשר הוא נותן הבטחות, הוא מסתמך על המקורות שיש לו.
יורי שטרן: זאת לא יכולה להיות תשובה.
יורי שטרן: קודם כל, זה כבר לא אותו שר.
מל פולישוק-בלוך: השר לא מבטיח באופן אישי, הוא מבטיח מתוקף תפקידו.
ערן פולק: אותה רזרבה היתה גם לשר הקודם וגם לשר הנוכחי.
יורי שטרן: אולי חייבים לתת לזה ביטוי מיידי בהחלטת הממשלה, כי אחרת יש לי תחושה שזה לא ייגמר בדיונים בין השרים.
יורי שטרן: זה לא שמשרד הפנים "מוותר" לעיר שדרות.
יורי שטרן: בסך כל הצעדים שהממשלה עושה למניעת החלשתה הסופית של העיר, נכנס עניין מניעת פיטורי עובדים.
יורי שטרן: כשזה נאמר על-ידי ראש הממשלה ועל ידי שר הפנים בישיבות הממשלה, אף אחד, כולל שר האוצר, לא אמר שאין לזה כסף.
יורי שטרן: זה לא ששר הפנים נותן את ההבטחה הפרטית שלו.
יורי שטרן: מדובר בפעולת הממשלה מול העיר.
יורי שטרן: אם שר הפנים גורס שאין לו כסף לזה, תפקיד משרד האוצר ושר האוצר לשבת עם שר הפנים ולראות איך מבצעים את זה.
יורי שטרן: הממשלה היא ממשלה, אין פה כבר שחקנים נפרדים.
יורי שטרן: זאת ממשלה שהבטיחה הבטחה.
יורי שטרן: מי שביטא אותה היה אחד השרים, ובפעם אחרת זה היה שר הפנים.
אלי מויאל: זאת בדיוק הנקודה.
אלי מויאל: זאת היתה הבטחה של ממשלה שלמה שנכחה בישיבה.
אלי מויאל: ערן, כדאי לדייק ולומר ששר הפנים אמר "אנחנו נשב עם האוצר ונמצא את המקורות".
מל פולישוק-בלוך: זה שר פנים שלא מוותר כל כך בקלות על תוכניות ייעול, ואם הוא כבר אמר את זה, כנראה שבאמת התכוונו לעשות את זה.
יורי שטרן: הממשלה לא יושבת ודנה בכל עיר ועיר.
יורי שטרן: פה מדובר בעיר שהממשלה כולה מטפלת בה, ולכן זאת לא הבטחה לאחת העיריות.
יורי שטרן: שר הפנים היה בעוד כמה מקומות והבטיח הבטחות "על חשבונו", על חשבוננו בסופו של דבר, אבל זה מישור אחר.
יורי שטרן: פה מדובר במשהו שגם נאמר בפורום של הממשלה כולה וגם מתייחס לטיפול הכולל שהממשלה נותנת לעיר.
יורי שטרן: לכן לא ייתכן שמשרד האוצר יתייחס לזה כעניין שלא שייך לו.
ערן פולק: אני אומר שוב שכאשר הממשלה מקבלת החלטות, הן מתקבלות בשם הממשלה.
ערן פולק: הממשלה קיבלה שלוש החלטות מאוד מפורטות לגבי שדרות.
ערן פולק: דיברו קודם אבישי כהן ואילן כהן לגבי ההיקפים של ההחלטות.
ערן פולק: ההיקפים מאוד נרחבים.
ערן פולק: שתי ההחלטות הראשונות כבר קיימות בתקציב, ההחלטה השלישית עדיין לא קיימת בתקציב המדינה, כי היא התקבלה אחרי אישור תקציב המדינה בממשלה.
ערן פולק: דרך אגב, כשהתקבלה ההחלטה השלישית, חשבו שמדובר בסכומים בסדרי גודל הרבה יותר נמוכים, ולכן צריך למצוא להם את המקורות.
יורי שטרן: על מה אתה מדבר?
ערן פולק: אני מדבר על הארנונה.
שמעון פרץ: זה לא סגור?
ערן פולק: אני אומר שהחלטת הממשלה התקבלה והיא תקוים.
שמעון פרץ: אני רוצה לדעת, כי מהאחד בינואר נתתי 50% הנחה בארנונה, ואתה אומר שאין מספיק מקורות.
ערן פולק: כמה פעמים אני יכול להגיד את זה?
ערן פולק: ההחלטה שהתקבלה תקוים במלואה.
ערן פולק: המימוש של החלטת הממשלה בפועל יהיה הרבה הרבה יותר יקר, אבל היא תקוים במלואה.
ערן פולק: לגבי דברים שלא התקבלו בהחלטות ממשלה, אם התקבלו הבטחות של שרים ספציפיים, לשר הספציפי הזה יש מקור לממן את ההבטחה שלו, ואם הוא חושב שצריך לממן את זה, הוא יממן את זה.
יורי שטרן: מה שאמרת לא מספק.
מל פולישוק-בלוך: אבל הוא לא הכתובת, עם כל הכבוד.
רן כהן: אני רוצה להתייחס לאותה החלטה שגיבשנו קודם.
רן כהן: תוך שבועיים, שלושה שבועות, או תקצוב אתה את הזמן, יבואו לכאן ויתנו לנו דיווח מה בוצע ומה לא בוצע, ונשפוט את זה אז.
יורי שטרן: הפנייה שלנו תהיה לשר, אבל תמסור את זה בבקשה לראש האגף.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים שני דברים: א.
יורי שטרן: כל מה שנוגע לשדרות, יש לו היום דחיפות מיוחדת.
יורי שטרן: בלתי אפשרי שעובדי העירייה לא יקבלו משכורת לקראת חג הפסח.
יורי שטרן: אני מבקש שתעשה כל מה שאתה יכול כדי לזרז את העברת הכספים דרך משרד הפנים וההעברה לוועדת הכספים.
יורי שטרן: בכנסת אין לי ספק שזה יעבור מייד.
ערן פולק: אנחנו נעשה כל שביכולתנו, כדי להעביר כמה שיותר מהר את מה שהתחייבנו להעביר בהחלטות הממשלה.
יורי שטרן: אני מדבר על מה שלא היה בהחלטות הממשלה, אבל אין ספק שהממשלה כולה מסכימה שלא יכולים להיות פיטורי עובדי עירייה בשדרות.
מל פולישוק-בלוך: בשלב זה.
יורי שטרן: כן, כעת.
יורי שטרן: אין ספק שהממשלה כולה עומדת מאחורי ההבטחה הזאת, ולכן משרד האוצר, שר האוצר, המנכ"ל וראש אגף התקציבים צריכים לשבת עם אנשי משרד הפנים ולסגור את העניין.
יורי שטרן: אתם מכירים את התקציב שלהם יותר טוב, אתם תגידו מאיפה לקחת, או שתגידו "אנחנו מסכימים, אנחנו חייבים להשתתף".
יורי שטרן: לא יכול להיות שזה ייתקע.
יורי שטרן: בוא נעבור למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
איתי יחזקלי: אני ממרכז ההשקעות במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
איתי יחזקלי: אני חושב שראש העיר מכיר את הפעולות שעשינו.
איתי יחזקלי: ביצענו את הליך התעסוקה, הקצאה למסלול התעסוקה, במסגרת פיילוט שנערך בשדרות.
איתי יחזקלי: שני מפעלים זכו, והם בתהליכים של ביצוע.
איתי יחזקלי: שני המפעלים הודיעו לנו שהם בהליכי ביצוע מתקדמים של העברת העובדים והקמת המפעלים.
איתי יחזקלי: מדובר על 200 משרות.
איתי יחזקלי: בחודש האחרון של שנת 2004 אושרו מספר מפעלים שאמורים לעבור גם לשדרות, והם מפורטים בדוח שאתם העברתם.
איתי יחזקלי: גם שם מדובר על תוספת של כ-100 משרות נוספות.
איתי יחזקלי: אנחנו גם פרסמנו מכרז למרכז תמיכה טלפונית בשדרות, דבר שלא כל כך הצליח, כי אף אחד לא הגיש הצעה.
איתי יחזקלי: זה מופיע בהחלטת הממשלה.
איתי יחזקלי: פרסמנו את זה בחודש דצמבר.
אלי מויאל: זה דבר חדש לי, אני לא מכיר את זה.
איתי יחזקלי: המכרז פורסם, היו מועמדים, הופיעו בכנס המציעים חמש חברות שהביעו נכונות לבוא לשדרות, ואז בשבועיים לפני סגירת המכרז כולם ירדו אחד אחרי השני.
יורי שטרן: כי צלילי הירי מעזה מפריעים לשיחות הטלפון.
איתי יחזקלי: אנחנו נהיה מוכנים לפרסם את המכרז הזה פעם נוספת.
איתי יחזקלי: לעניין הזה משרד האוצר כן הקצה לנו תקציב ועזר לנו.
רן כהן: העניין הוא לא לפרסם מכרז סתם.
רן כהן: הנהלת המשרד צריכה להתקשר עם החברות הרלוונטיות ולעודד אותן להיכנס למכרז.
רן כהן: תדבר עם רענן דינור שייכנס בעובי הקורה.
רן כהן: תתייעצו עם ראש העיר, הוא בטוח יודע.
איתי יחזקלי: אנחנו צריכים לעשות את הפעולה הזאת בשיתוף עם העירייה.
יורי שטרן: אם העירייה לא מעורבת, זה כבר לא טוב.
אלי מויאל: להיות אתך בקשר?
אלי מויאל: פלאפון מוכנה להיכנס לזה מחר.
אלי מויאל: היו"ר יורי שטרן: לעיריית שדרות יש היום מערכת יחסים עסקיים ובינלאומיים משלה, שיכולה להוסיף הרבה.
איתי יחזקלי: לגבי הערת ראש העיר, חברת פלאפון השתתפה אצלנו במכרז, ולא קיימה את מה שהיתה צריכה לקיים.
יורי שטרן: בעניין הזה העירייה צריכה להיות מעורבת, אבל אני מדבר על החלטת הממשלה על שיקום והרחבת פארק תעשייה.
איתי יחזקלי: בזה אני לא מתמצא.
יורי שטרן: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אחראי על זה.
אלי מויאל: הוא ממרכז ההשקעות.
אלי מויאל: נציג התעשייה, המסחר והתעסוקה לא הגיע.
יורי שטרן: מה שבאמת מתבקש - ודיבר על זה חבר הכנסת רן כהן, לשעבר שר התעשייה והמסחר – זה לא ללכת בדרך הרגילה של התניה בשיווק המגרשים שם, אלא להיפך, לתקצב את זה, כי אחרת זה יכול להיות משהו אין סופי.
יורי שטרן: מה לגבי הסוכנות היהודית, למרות שהיא לא מבוקרת על-ידי מבקר המדינה?
אלי מויאל: לגבי הסוכנות היהודית אני חושב שאנחנו נעשה את זה בפורום יותר מצומצם, כי זה לא עניין שצריך לעלות פה.
אבישי כהן: אני רוצה לומר אמירה כללית לגבי החלטות ממשלה ולא התחייבויות שרים.
אלי מויאל: התחייבות ממשלה שלמה, לא שרים.
אבישי כהן: אדוני יושב-ראש הוועדה ונציג משרד מבקר המדינה, בשנתיים וחצי האחרונות ביקשו בעיקר מנכ"ל המשרד הקודם, אביגדור יצחקי, והמנכ"ל הנוכחי, להיכנס לעבודת מטה שנעשית כרגע באגף.
אבישי כהן: בשנה וחצי האחרונות יש עלייה שמגיעה למעל 85% ביצוע של החלטות ממשלה בתחום החברתי כלכלי.
אבישי כהן: ייצא דוח לממשלה בחודשים הקרובים.
יורי שטרן: מה אתה מודד?
יורי שטרן: מספר החלטות שבוצעו?
אבישי כהן: כן, מספר החלטות שבוצעו ביחס להחלטות שיצאו רק בשנתיים האחרונות.
אבישי כהן: אני לא יכול להתייחס למה שקרה לפני כן.
יורי שטרן: כמה זה היה קודם?
אבישי כהן: אנחנו היום יודעים להוציא החלטות כאלה בממשלה, שהיכולת ליישם אותן היא אחרת מכפי שנעשה בעבר.
אבישי כהן: בעבר היו למשל החלטות שהסיכום לגביהן היה שתוקם ועדת היגוי שתבחן את אפשרויות התקצוב לגבי פרויקט מסוים.
אבישי כהן: אין יותר דברים כאלה.
אבישי כהן: אנחנו יודעים היום להצביע על גורם אחד אחראי ולתקצב אותו בבסיס החלטת ממשלה.
אבישי כהן: אז יש בהירות או שקיפות לגבי הגורם האחראי, מה שנותן פתרון.
יורי שטרן: ההחלטה על ההתנתקות התקבלה כך?
אבישי כהן: אני לא אחראי על התחום הביטחוני מדיני.
יורי שטרן: השיפור הזה חל החלטות מצומצמות יחסית.
אבישי כהן: אני אחראי על התחום החברתי כלכלי, ועליו אני מבקש לענות.
אבישי כהן: לגבי שלוש החלטות ממשלה המתייחסות לעיריית שדרות, האחריות של משרד ראש הממשלה היא שההחלטות האלה יבוצעו במלואן.
אבישי כהן: התמונה המשתקפת היא ששלוש ההחלטות הולכות לקראת ביצוע מלא.
אבישי כהן: ההחלטה של 2003 דיברה על כ-60 מיליון שקל.
אבישי כהן: אחוז הביצוע שלה הוא מעל 80%, עם ההשלמה של תוכנית הביוב, כשלפני שבוע וחצי או שבועיים נסגר - כדי למנוע הוצאות מיותרות נוספות מעיריית שדרות - שמרכיב המענק של המדינה ישמש בשנה הראשונה ליישום, בלי לקחת את מרכיב ההלוואה שעולה.
אבישי כהן: זה שינוי מהמתווה הרגיל על פיו עובדת המדינה.
אבישי כהן: נבצע את זה במנהלת הביוב.
יורי שטרן: אתם מקדימים את זה?
אבישי כהן: את מרכיב המענק, כדי שאפשר יהיה להוציא כרגע כסף רק מהמענק המלא, שבעה מיליון וחצי שקלים.
אבישי כהן: ברגע שייכנס מרכיב הביוב לביצוע - והם כבר יוצאים לתכנון ולהליכים מתקדמים - ההחלטה תבוצע במאה אחוז, למעט המרכיב של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, שנכנס להחלטה השנייה, ושם הוא יושלם.
יורי שטרן: אתה מדבר על אזורי התעשייה?
אבישי כהן: אנחנו מטפלים בזה כרגע.
יורי שטרן: אתה רואה איך זה יבוצע בלי ההתניה הזאת?
אבישי כהן: כרגע, בלחץ גדול שמפעיל גם מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה וגם אני, יצאו שניים מיליון וחצי מתוך השבעה מיליון שקלים.
אבישי כהן: הבטחה שלו - - -
אלי מויאל: אבישי, לא שמת לב שכל הישיבה הזאת על הבטחה?
אלי מויאל: קשה לנו לשמוע את זה.
אבישי כהן: אני מסכים אתך.
אבישי כהן: אני אדגיש שמנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הבהיר שבתוכנית העבודה של המשרד, מעבר ל-2.5 מיליון שקל, יש עוד שלושה מיליון שקל, מה שמביא את זה מעל ל-5.5 מיליון שקל עוד השנה במכרז שאמור לצאת תוך חודש, חודשיים, עם אישור התקציב.
אבישי כהן: אנחנו נוודא שהוא יעשה את זה, וזה יביא גם את ההחלטה השנייה קרוב ל-100%.
אבישי כהן: ההחלטה השנייה היתה החלטה של כ-35-40 מיליון שקל לשדרות.
יורי שטרן: אתה מדבר על השורה התחתונה?
אבישי כהן: כן, אני מדבר רק על השורות התחתונות, כדי לא להלאות את האנשים.
אבישי כהן: לא נעבור בפירוט על כל שנה, אבל על-פי נתוני הביצוע של 2004, היא בוצעה במלואה.
אבישי כהן: שנת 2005, לפי תוכניות המשרדים, תבוצע במלואה.
אבישי כהן: לכן אנחנו צופים פה גם 100% ביצוע.
אבישי כהן: ההחלטה האחרונה של 2005-2006, יש בה מרכיב קטן של בעייתיות בנושא של "מטשינג".
אבישי כהן: אנחנו מטפלים בזה.
אבישי כהן: גם בזה יש החלטה של 110 מיליון שקל.
יורי שטרן: "מטשינג" של המדינה מול העירייה?
אבישי כהן: של העירייה מול המדינה.
שמעון פרץ: הם רוצים שאנחנו ניתן "מטשינג".
אבישי כהן: אנחנו נטפל בזה.
אבישי כהן: אני כן מבטיח, ואני אעמוד בזה, שזה יהיה לשביעות רצון העירייה.
אבישי כהן: ה"מטשינג" הזה נועד לפעילות של משרד הרווחה, לפעילות של ניידת הטיפול הנמרץ.
אבישי כהן: אלה נושאים שהיה איזשהו ויכוח שלא הובהר מספיק לגבי מי נותן עבורם את ההשתתפות שלו, והאם המדינה משפה את עיריית שדרות וכרגע משלמת, או שהמדינה במקורות של משרד האוצר ומשרד הפנים משפה את עיריית שדרות בגין ה"מטשינג".
אבישי כהן: עירייה רגילה שלא נמצאת במעמד מיוחד, מזמינה שירותים כאלה, כמו רווחה, וצריכה לתת מרכיב של תוספת.
אבישי כהן: המדינה רוצה לכסות את זה.
שמעון פרץ: עיר רגילה לא צריכה ניידות אט"ן.
שמעון פרץ: קח אותן, אני לא צריך אותן.
אבישי כהן: אדוני המנכ"ל, לא נהפוך את זה לוויכוח.
מל פולישוק-בלוך: אל תזלזל בכל האנשים שנפגעו בתל אביב ובירושלים.
שמעון פרץ: אבל היא לא צריכה שתי ניידות, יש אמבולנס.
מל פולישוק-בלוך: בסדר, אבל אל תזלזלו גם באחרים, אתם לא היחידים שנפגעתם.
יורי שטרן: כשהייתי יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה וביקרנו בעיר כדי לראות מה מצבם של שירותי החירום, זה היה לפני שנה והמצב היה "על הפנים".
יורי שטרן: העיר לא היתה מוכנה למכות שקיבלה.
יורי שטרן: לפני שנסכם, אני רוצה לברך את תלמידות בית-הספר התיכון "בית שולמית" מירושלים.
יורי שטרן: ברוכות הבאות.
יורי שטרן: לסיום, אני רוצה לומר יישר כוח לראש העיר ולצוות העירייה, נוכח המצבים הקשים שבהם אתם עומדים.
יורי שטרן: כל המדינה אתכם, אבל אתם נמצאים בחזית הקדמית ביותר.
יורי שטרן: לפניכם רק תושבי גוש קטיף וגושי ההתיישבות בחבל עזה, שתקוותי שלא יפונו לעולם.
יורי שטרן: לגבי ההבטחה שניתנה, אנחנו מבקשים קודם כל לעשות במשרדי הממשלה את הדברים הספציפיים.
יורי שטרן: רשמנו לפנינו את ההבטחה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה לכנס את שני המשרדים הנוגעים בדבר ולקבל החלטה בעניין ביצוע ההעברה של 15 מיליון שקל הנותרים.
יורי שטרן: אנחנו דורשים שזה יתבצע לפני פסח.
אלי מויאל: פסח שנה זו...
יורי שטרן: לכן המשימה לא פשוטה, והיא מוטלת קודם כל על כתפי משרד האוצר מבחינת כל המהלכים הפנימיים.
יורי שטרן: אנחנו נפנה בכתב לשני השרים.
יורי שטרן: נזמן ישיבה בוועדה לעוד שבועיים כדי לשמוע דיווחים, בתקווה שנוכל לבטלה.
יורי שטרן: התקווה כעת לא מבוססת על דבר, מלבד הבטחה להבטחה של מנכ"ל המשרד, אך אנחנו מקווים שאכן תצליחו לעשות את זה.
יורי שטרן: בנוסף, אנחנו מבקשים שבאותה מידת דחיפות יטופל נושא העברת הכספים מול ההנחה בארנונה שהעירייה נתנה ושזה יתבצע מיידית.
יורי שטרן: התקציב אושר, וזה כבר בידיכם.
יורי שטרן: כחברי כנסת, אנחנו נטפל באישורים בוועדת הכספים.
יורי שטרן: איננו חברים בוועדה הזאת, אבל יש לנו נציגים שם, ויש לנו כמובן גם שיח עם יושב ראש הוועדה.
יורי שטרן: לגבי העניין הכללי, אנחנו מבקשים גם ממבקר המדינה לגבות אותנו בדרישה, שכל מה שנאמר ויש לו ערך ומשקל של הבטחה שלטונית במסגרת של ישיבות ממשלה או פורומים ממשלתיים אחרים, יהיה לו ביטוי בפרוטוקולים חיצוניים ובחומר שנשלח החוצה, ולא רק בתמלילים הטכניים הפנימיים.
יורי שטרן: זה צריך למצוא ביטוי בחומר המסכם של אותן הישיבות, ואז יהיה לזה תוקף של החלטות הממשלה, אלא אם כן הביטוי יהיה מלווה במילות אזהרה אלה או אחרות, שזה עוד טעון תיאומים וכו', אבל אז גם הצד השני יידע שזאת עוד לא החלטה.
יורי שטרן: אם יהיה צורך, בשבוע הקרוב נברר אם אפשר לבצע את כל הפעילויות האלה, קודם כל מצד משרד האוצר, בלי שהממשלה באופן פורמלי תאשר את זה כהחלטת הממשלה.
יורי שטרן: אני מקווה שזה אפשרי, כי אחרת זאת תהיה דחייה של עוד שבוע, מצב שבשום פנים ואופן לא כדאי להגיע אליו.
יורי שטרן: אנחנו גם מקווים שהכסף הממשלתי יקדים להיכנס לפארק התעשייתי, ושזה לא יהיה תלוי, כרגיל, בשיווק של הקרקעות שם.
יורי שטרן: אנחנו פונים גם למזכיר הממשלה בבקשה, שעניין הפרוטוקולים ייקבע ככלל, ולא רק במקרה הספציפי של העיר שדרות.
יורי שטרן: אנחנו דנים בדוח 31 של נציב תלונות הציבור, שכידוע הוא גם מבקר המדינה.
יורי שטרן: אני מודה מאוד למר פינטו, המנכ"ל, על שעשה מאמץ מיוחד להגיע היום.
יורי שטרן: וָלא, היינו בלי ראש המערכת, וזה תמיד חבל.
יורי שטרן: כמובן, אני מודה למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, ידידי זה הרבה שנים – ואני מקווה שאני לא טועה בכך.
יורי שטרן: לפני שלושה שבועות היתה לנו ישיבה מיוחדת על דוח נציב תלונות הציבור.
יורי שטרן: ציינו את חשיבות הבדיקות שהוא עושה בשני מובנים: ראשית, חשוב מאוד שהאזרח ידע שיש לו מגן אולטימטיבי במערכת, כשהוא נתקל באטימות, בחוסר התחשבות, בטעויות שלא מוכנים להכיר בהן וכו'.
יורי שטרן: יש לכך חשיבות ציבורית עצומה.
יורי שטרן: הפן השני הוא העבודה שעושה מבקר המדינה, או נציב תלונות הציבור, כשהוא בודק את התלונות ומגיע למסקנות מערכתיות, שבהרבה מקרים הן מעבר למקרה ספציפי.
יורי שטרן: בפרק של הביטוח הלאומי אנחנו רואים כמה וכמה מקרים בעלי משמעות כללית רבה.
יורי שטרן: לכן תפקידו של נציב תלונות הציבור בשיפור המערכות משמעותי ביותר.
יורי שטרן: יש כל מיני מהלכים פנימיים שמטרתם יעילות, שיפור שירות וכו', אבל אם לוקחים את המבנה הביורוקרטי שלנו, אין באמת הרבה מי שבאים לצדו של הלקוח – חוץ מנציבי תלונות הציבור למיניהם, והראשי שבהם הוא מבקר המדינה.
יורי שטרן: החלטנו לקיים ישיבה מיוחדת על הפרק של הביטוח הלאומי מכמה סיבות.
יורי שטרן: קודם כול, הביטוח הלאומי הוא המוביל במספר התלונות.
יורי שטרן: כל תלונה עשירית בערך היא על הביטוח הלאומי, מכל מוסדות המדינה.
יורי שטרן: לפחות בדוח הזה, וגם בדוח הקודם, הביטוח הלאומי מוביל.
יורי שטרן: יש גם ריבוי של תלונות.
יורי שטרן: עם זאת, אני חייב לציין שלפי הממצאים של דוח נציב תלונות הציבור מספר התלונות שנמצאו מוצדקות ירד, גם האחוז ירד, ואולי זה אומר שבסך הכול המערכת מתפקדת.
יורי שטרן: דיברנו על כך שחלק מהפניות הרבות מוסברות בגזירות של השנתיים האחרונות, הקריטריונים הקשים יותר, המגמה לשלם מה שפחות.
יורי שטרן: זה כנראה מקרין גם על ההתנהגות של העובדים של המערכת, אבל בוודאי זה מקרין על מספר הנפגעים מהמערכת.
יורי שטרן: חלק גדול מהם אינם נפגעים כתוצאה מתפקוד לקוי של המוסד לביטוח לאומי, אלא בשל השינוי לרעה, ממש לרעה, בקריטריונים ובתנאי קבלת הסיוע.
יורי שטרן: האנשים מתוסכלים.
יורי שטרן: זה מתבטא קודם כול בסעיף של דמי האבטלה: הקריטריונים השתנו והזכאות צומצמה באופן דרמטי.
יורי שטרן: הסיבה השנייה לעיסוק בזה, היא ששנים רבות עסקתי בנושא בכנסת, אז יותר קל לי.
יורי שטרן: גב' מרוז היתה שותפה להרבה דיונים וגם תיקונים שעשינו.
יורי שטרן: אני מבקש ממר פינטו, מנכ"ל הנציבות, לפרט בקצרה את הממצאים העיקריים שלכם בנושא הביטוח הלאומי, עם דגש על המקרים שמצאתם לנכון להבליט ולפרט בדוח.
דורי פינטו: אני מציע שהאנשים שטיפלו בתלונות עצמן יציגו בקצרה את התלונות שפורסמו בדוח.
דורי פינטו: גב' טל, מנהלת האגף שעוסק בתחום הזה, וגם אני, נוסיף דברים כלליים.
דורי פינטו: כמובן, התלונות עצמן, אלו שבחרנו לפרסם, הן לא תלונות מייצגות.
דורי פינטו: צברנו תלונות שמעלות עניין כללי ועקרוני יותר, דברים שמחייבים תיקון מקיף יותר.
דורי פינטו: הן בהחלט תלונות שניתן ללמוד מהן וראוי לדון בהן.
דורי פינטו: אני מציע שנתחיל בתלונות שעניינן גביית חובות בשל תשלום יתר.
דורי פינטו: יש שתי תלונות כאלה שקיבצנו בדוח.
דורי פינטו: אתן גם את המסגרת הכללית: בשנת 2004 התקבלו 755 תלונות.
דורי פינטו: זאת עלייה: בשנת 2003 התקבלו 648 תלונות נגד המוסד לביטוח לאומי.
דורי פינטו: המספר הרב כמובן דורש התייחסות, בהתחשב בטיבו של המוסד לביטוח לאומי, במגע ההדוק של המוסד עם האוכלוסייה – אוכלוסייה שיש לה לא מעט בעיות.
דורי פינטו: אחוז התלונות המוצדקות מבין אלו שטופלו לגופו של עניין ירד.
דורי פינטו: באופן כללי, התחומים שבהם היו התלונות הם נכות, הבטחת הכנסה – 140 תלונות בכל אחד מהעניינים האלה – דמי ביטוח, תאונות עבודה, אבטלה, זקנה, קצבאות ילדים.