GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: הקיצוץ הרוחבי בתקציב זה אי יכולת מוחלטת לשפוט ולתת סדר עדיפויות.
יורי שטרן: כי כשזה רוחבי זה אומר אני לא יודע מה חשוב היום ומה פחות חשוב, אני לא רוצה להתעסק מול כל שר ושר, תקצצו כל אחד אותו אחוז.
גדעון עזרא: זה בתהליך של שינוי.
גדעון עזרא: מה שהציגו כאן זה מה שהיה בתקציב 2005 מאז השתנו המון דברים.
אריק יקואל: כדי להציג את התמונה המלאה ולהסביר, אני לא יכול ולא רוצה להתפרץ לדברי היושב ראש.
יורי שטרן: אתה אמרת כמה מילים על התנתקות, חשבתי ככה.
אריק יקואל: אז כדי להראות גם את החצי השני משטרת ישראל קילה לטובת ההתנתקות 370 מיליון שקל שחלקם הגדול הולך לנושא הצטיידות מיוחדת ולהשלמת פערים וחלק מהם זה גם כדי להחזיק את סד"כ כוח האדם ולא להוריד אותו כרגע זאת אומרת שהגזירה נדחית לסוף התהליך.
אריק יקואל: לתקופה הזאת של ההתנתקות אנחנו ננסה להחזיק את כוח האדם הקיים ולא לקצץ אותו למרות הקיצוץ בתקציב מהתוספת החד פעמית הזאת.
אריק יקואל: העקומה התחתית היא נכונה בכל מקרה.
יורי שטרן: היא נכונה בכל מקרה גם כשיש לך את 1000 השוטרים האלה עדיין אנחנו בנסיגה.
אריק יקואל: זה ברור שכשהפעילויות עולות אז רמת הישרות יורדת.
אריק יקואל: השורה התחתונה, השקף האחרון, כמו שהסברתי בהרחבה התקציב קשיח ברובו ואין בו גמישות, יש גירעונות מובנים שנובעים מהקיצוצים שנעשו במהלך השנים האחרונות, אין מספיק כלי רכש ואמצעים ובודאי לא לפיתוח וטכנולוגיה, מה שהופך את המשטרה לפחות אפקטיבית מאשר היא היתה לו היו מקצים לטובת הנושאים האלה והיחס היה יותר נכון.
אריק יקואל: אני כבר אמרתי, חוסר בתקציבי הטכנולוגיה, בתקציבי החלפת הרכב, יש עוד שורה של נושאי חקיקה שמטילים על משטרת ישראל, מעמסות שונות.
יורי שטרן: כי חקיקה זה מענייננו.
יורי שטרן: הגנת העדים שתקוע אצל משרד האוצר כי הגנת העדים זה עלות לא קטנה של הגנת העדים ומשרד האוצר תקע את זה.
יורי שטרן: אני חבר בועדת החקירה לסחר בנשים ושם אנחנו הרבה טיפלנו בזה.
גדעון עזרא: יש לנו חקיקות יותר מורכבות.
גדעון עזרא: גם בנושא דרכים יש את הסיפור של רמת כלי רכב שאנשים שעוברים עבירות, יש את הנושא של חסינות והצורך להביא עדים לכל משפט ומשפט.
גדעון עזרא: יש הרבה מאד בצינור של החקיקה שצריכים לעשות.
אריק יקואל: יש את ועדת גולדברג שמחייבת הקלטה ותמלול של כל העדויות שהמשמעות היא שם עשרות מיליוני שקלים.
אליעזר זנדברג: רבותיי, השאלה שאני רוצה לשאול מה משיב האוצר לשאלות שהתעוררו כאן.
אליעזר זנדברג: מה אומר מי שצריך לתת את הכסף?
אליעזר זנדברג: מה תשובתו?
אריק יקואל: אני יודע מה תשובתו אבל לא חושב שאנחנו צריכים לתת את התשובות.
יורי שטרן: פה יושבים מה שנקרא "מבכירי האוצר" שהם בסך הכל מבצעים את מה שמוטל עליהם.
יורי שטרן: הם קיבלו מסגרת תקציב והם בודאי יודעים יותר טוב מכל גוף אחר איפה לקצץ.
יורי שטרן: הם מקבלים המלצות שאיש לא יודע לבצע אותן אבל הם לא מחליטים על סדר עדיפויות.
אליעזר זנדברג: הם לא צריכים להחליט על סדר עדיפויות.
אליעזר זנדברג: הממשלה צריכה להחליט על סדר עדיפויות אבל האוצר צריך ראשית להציג את עמדתו.
יורי שטרן: אתם מוכנים להציג את עמדת משרד האוצר?
יורי שטרן: לספר לנו מה קורה?
אסף רגב: אני אסף רגב מאגף תקציבים ממשרד האוצר.
אסף רגב: ראשית רציתי להגיד שהאינטרס של כולנו הוא אינטרס שתהיה משטרה חזקה גם במשמעויות החברתיות וגם במשמעויות הכלכליות רק צריך לזכרו את ההסמכה התקציבית אצלנו.
אסף רגב: צר לי שאנחנו צריכים כל פעם להזכיר את זה ודיברת קודם על השוואה בינלאומית, דיברת השוואה לארצות הברית.
יורי שטרן: מאיפה יימצא עכשיו כסף אם יגדילו את קצבאות הילדים?
אסף רגב: צריך לזכור שהתוצר לנפש אצלנו נמוך בכ- 30 אחוז מארצות הברית ובהתאם לכך גם רמת השירותים שניתן לתת ובנוסף צריך לזכור את בעיות הביטחון שלנו, תקציב הביטחון יחסית לתוצר הוא באחוזים הרבה יותר גבוהים מאשר במדינות אחרות.
אסף רגב: לנו יש נתונים קצת שונים על מה שקרה במשטרה בשנים האחרונות, משנת 2001 המשטרה קיבלה לגבי תקציב הגימלאות כ- 900 מיליון שקל שחלקם הלכו להקמת שתי יחידות חדשות והן משטרת ההגירה והיחידה לאכיפת פשיעה כלכלית.
אסף רגב: כשאתה מנקה את הגידול בגימלאות נקי לתקציבה, המשטרה קיבלה 900 מיליון שקל .
יורי שטרן: אז איפה זה מופיע אם כן?
אסף רגב: מופיע בגרף התקציבי.
אליעזר זנדברג: מה שהוא אומר, אם אני מבין נכון שמגיע עכשיו לאוצר עודף מהמשטרה.
אליעזר זנדברג: מפני שבשנה שעברה היא קיבלה יותר מדי.
יורי שטרן: הנתונים שמופיעים במצגת והנתונים שלכם שונים בסכומים.
אסף רגב: יש פה את הנתונים מספר התקציב, אתה יכול לראות שמשנת 2001 את הגידול בתקציב המשטרה.
אסף רגב: מה שהמשטרה דיברה עכשיו זה בשנה שנתיים האחרונות.
אסף רגב: צריך להסתכל מה קרה בכמה שנים האחרונות ולא בהשפעה של שנה אחת או שנתיים.
יורי שטרן: פה אני לא קונה את זה מסיבה אחת פשוטה, אלו היו השנים הקשות ביותר מבחינת הנטל על המשטרה.
יורי שטרן: אלה היו השנים שבעצם משטרת ישראל מבחינת הביצועים שלה היתה נאלצת לעשות הרבה מעבר למה שהיא עשתה קודם חוץ מהתחום של פשיעה יומיומית שלדעתי הוא פשוט הפקר.
יורי שטרן: אבל בכל מה שנוגע לטרור קודם כל וגם מלחמה בתאונות הדרכים ששם היו משקיעים מאמצים הרבה יותר גדולים מקודם ועוד ועוד.
יורי שטרן: אז לכן אני עוקף דווקא את השנים האלה ולא לוקח את ההיסטוריה.
אסף רגב: המשטרה ספרה רק את הקציצים.
אסף רגב: צריך לספור יחד עם זה את התוספות שהם קיבלו.
אסף רגב: אם אתה מסתכל על זה.
יורי שטרן: קח את השנים האלה ותראה.
אסף רגב: אם את המסתכל על הסך הכל אז התקציב גדל בקצב שנתי של 3.5 אחוזים שזה משנת 2001 .
אסף רגב: אם תקח מ- 99' הגידול הוא יותר גדול.
משה קראדי: אסף, אולי גם תאמר בהגינות שכל מה שאתה מדבר זה למשימות שהן צבועות ולכן אותו גידול שאתה מדבר עליו בכוח אדם אתה אומר למשימות כמו לדוגמא מנהלת ההגירה, כמו היחידה לאכיפה כלכלית, כמו עוקף ירושלים, כמו קו התפר שאלה משימות שבסופו של דבר צבועות גם בתקציב וגם בכוח אדם ואין למשטרה יכולת לעשות בהן שימוש לסדר העדיפות שלה.
שרון גמבשו: אני אענה על זה.
שרון גמבשו: לי קוראים שרון, הייתי בתפקיד של אסף עד לפני חודש.
שרון גמבשו: לעניין ה- 900 מיליון שקל.
שרון גמבשו: ה- 900 מיליון שקל הם מעבר למשימות צבועות ואם מישהו רוצה פה את הפירוט של אותם 900 מיליון שקל אפשר לתת אותו, הוא מופיע אצלנו כאן.
יורי שטרן: תיקח נתון אחד מה- 900 מיליון, אחד שהוא הכי ככה מובלט וברור ותציין אותו ואני רוצה לשמוע את התייחסות המשטרה.
שרון גמבשו: לאור אירועי אוקטובר 2000 ועוד בטרם ועדת אור סיימה את דיוניה וועדת לפיד בחנה את מסקנותיה, אנחנו לא ישבנו על המדוכה וחיכינו שיקבלו החלטות, המשטרה באה בדרישות להגדיל את אמצעי ההצטיידות שלה.
שרון גמבשו: יש הצטיידות באמצעי מיגון ופיתוח 14.5 מיליון שקל בשנת 2000 , הכל חד פעמי.
שרון גמבשו: אני לא אמרתי אחד, הקפאת קיצוץ של 500 שוטרים ו- 300 כלי רכב – 10 מיליון שקל, סיכום שנת 2000 .
יורי שטרן: זה לא תוספת, זה הקפאת קיצוץ.
שרון גמבשו: כשיש החלטת משמלה על קיצוץ ואתה מבטל את זה זה תוספת.
שרון גמבשו: אבל אני אעזוב הקפאת קיצוצים, אני אלך רק לתוספות.
שרון גמבשו: תוספת של 116 שוטרים למגזר הערבי- 80 מיליון שקלים במהלך 4 שנים.
משה קראדי: שבוטל השנה.
שרון גמבשו: כן, בהתאם לסיכום אתכם.
שרון גמבשו: זה לא בוטל.
שרון גמבשו: השוטרים עדיין קיימים.
משה קראדי: השוטרים ולא התקציב.
משה קראדי: אבל ה- 29 מיליון שקל קוצץ.
שרון גמבשו: בסדר אבל זה בסיכום בינינו.
שרון גמבשו: קיבלתם 190 מיליון שקלים לנושאים אחרים והתחייבתם את המשימה הזאת להמשיך.
שרון גמבשו: מה שהתחייבנו לבצע מולכם ב- 4 שנים ביצענו.
שרון גמבשו: אני אמשיך, תגבור מחוז ירושלים והר הבית ב- 200 שוטרים ואמצעים – 13 מיליון שקל.
יורי שטרן: איך הר הבית עוזר לי בביתי?
שרון גמבשו: סליחה, שאלת על תוספות שהיו במהלך השנים.
שרון גמבשו: אז אני נותן פירוט.
יורי שטרן: שרון תראה, מה שמעניין אותנו לצורך הדיון הזה זה אך ורק דבר אחד.
יורי שטרן: יש למשטרה X כוחות לפעילות השוטפת שלה, לטרור, לפשיעה והיום גם להתנתקות.
יורי שטרן: ישנה משימה חדשה ובמילוי המשימות השוטפות האלה אני עדיין לא שומע תוספות בשוטף.
יורי שטרן: כי אם זה חד פעמי ניתן להצטיידות או משהו זה לא עוזר ואם אתם דורשים קיצוץ של 1000 תקנים מבחינת כוח האדם אז אני מבין שיהיו לנו פחות שוטרים ולא יותר.
יורי שטרן: אז אני אומר, עכשיו הצטרפה לזה משימת ההתנתקות.
שרון גמבשו: אם אתה רוצה שאני אסיים את הרשימה של ה- 900 אין בעיה.
שרון גמבשו: ביקשת דוגמאות אז נתתי.
יורי שטרן: תן לי משהו ב- 900 שהוא מנוגד או סותר את מה שאמרה המשטרה על המצוקות שלה.
שרון גמבשו: אני לא אמרתי.
שרון גמבשו: אתה שאלת איזה תוספות היו ואני לא אמרתי שיש פה משהו בניגוד למה שהמשטרה אמרה.
שרון גמבשו: רק אמרנו שהמשטרה החסירה חלק מהפרטים שהיו.
שרון גמבשו: היתה תוספת של 900 מילון שקלים לדברים שהם מעבר לאותן משימות תיעודיות שהמפכ"ל צודק.
שרון גמבשו: מעבר ל- 900 האל היו משימות פרמנטיות כמו למשל הקמת מנהלת ההגירה, תוספת של למעלה מ- 100 מיליון שקלים שאני לא סופר פה ב- 900, כי היתה תוספת של היחידה לאכיפה כלכלית, תוספת של מעל 100 מיליון שקל אני גם לא סופר, היתה תוספת למרחב התפר ולעוקף ירושלים ואני גם לא סופר אותם.
שרון גמבשו: אלה דברים שהם בחוץ.
שרון גמבשו: אם אני אספור גם את אלה זה עוד מאות מיליונים.
שרון גמבשו: פה אני אומר, מעבר למשימות שהן או הצטיידות או שוטף.
שרון גמבשו: עכשיו שלאלתך לתקציב 2005 – בתקציב 2005 באה המשטרה, מופיע פה שקף לפני קיצוץ אוצר זה בסדר בכותרת אבל אני מציע לקרוא את הסיכומים בינינו הרי יש סיכום בין האוצר והמשטרה.
שרון גמבשו: האוצר והמשטרה הגיעו למסקנה משותפת שהתמהיל בין כוח אדם וקניות לא מאוזן, הוא לסביר שבאמת התקציב קניות קטן על תקציב המשטרה.
יורי שטרן: עצור לרגע.
יורי שטרן: זה נכון והמשטרה אישרה את זה והיא אומר ככה, היות ולא מוסיפים לי כסף וזה פשוט בלתי סביר להחזיק אנשים כאשר תה לא יכול לא לצייד אותם ואפילו לא לתת להם אולי נייר לעבודה שוטפת אז אתה צריך לקצץ בכוח אדם בשביל ליצור פרופורציה יותר נכונה אבל זה תוך כדי אינוס.
שרון גמבשו: לא מדויק.
יורי שטרן: מה לא מדויק?
יורי שטרן: אתה בעצמך אומר את זה.
שרון גמבשו: לאורך השנים כשהיו מפכ"לים אחרים ושרים אחרים כולם חשבו שנכון להוסיף קודם כל כוח אדם.
שרון גמבשו: אני לא מדבר על המשימות היהודיות, אם היית נותן למפכ"ל או לשר 100 מיליון שקלים ואומר לו, תקצה את זה בהתאם לסדר העדיפויות שלך הדבר הראשון שהיה מוסיף זה שוטר לרחוב.
שרון גמבשו: היה פחות חשוב לו הטכנולוגיה וכל הדברים מסביב והאמצעים וכו', קודם כל השוטר ואת המגמה הזאת אני יכול להראות פה.
שרון גמבשו: יש לי פה גרף משנת 2001 ל- 2004 שסך הכל השוטרים גדלו מ- 24,922 ל- 27,362 .
שרון גמבשו: חלק מזה משימות צבועות וחלק זה כל מיני הקצאות שוטרים, אריק זוכר את זה, 500 תגבור ועוד 500 תגבור לא צבועים למשימות ספציפיות.
שרון גמבשו: אז חלק מהבעיה של התמהיל הלא מאוזן היא תולדה של רצון של המשטרה.
שרון גמבשו: עכשיו אנחנו נמצאים בתקופה שגם המשטרה וגם אנחנו הבנו שצריך לשנות את היחס.
שרון גמבשו: לא מדויק לבוא ולהגיד שאנחנו לא הבאנו כסף למשטרה במהלך הזה.
שרון גמבשו: בחנו יחד את הבעיה, את הגירעון, את החור שיש בתקציב המשטרה והגענו למסקנה משותפת שהחור הוא בהיקף של כ- 450 מילון שקלים, בעיה שזה גירעונות שכר, גירעונות קניות ודברים אחרים.
יורי שטרן: זה ללא משימת ההתנתקות כן?
שרון גמבשו: זה לפני ההתנתקות ותיכף אתייחס גם להתנתקות.
שרון גמבשו: זה היה בחודשים מאי עד אוגוסט 2004 כשדנו על תקציב 2005 שמשימת ההתנתקות הופקדה על המשטרה, נפלה על המשטרה בעצם בספטמבר, אם אני לא טועה, חודש אחרי שסוכם התקציב, מיד אחרי שסיכמנו את התקציב.
שרון גמבשו: מה שהוחלט זה לקחת את אותו גירעון מובנה, את אותם 400 ומשהו מיליון שקל ולטפל בהם במשותף כשבמגביל מטפלים באותו תמהיל לא מאוזן בין שוטרים וקניות.
שרון גמבשו: מה שהוחלט שם זה שמשרד האוצר מביא כמחצית מאותו גירעון, אותם 195 מיליון שקלים שאריק ציין מקודם ומתקציבי המשטרה נחסכים תקציבים בהיקף דומה, בהיקף של כ- 200 מיליון שקלים שעיקר החיסכון יבוא בעצם משכר.
שרון גמבשו: איך משכר?
שרון גמבשו: בכל שנה יש פרישה טבעית של כ- 1000 שוטרים.
יורי שטרן: אני חייב להגיד לך משהו.
יורי שטרן: זה פשוט שירות לפשע היום להסכים עם קיצוץ כוחות המשטרה.
יורי שטרן: זאת אומרת, כשאתה בונה את התקציב, אתה מסתכל על זה כאילו זו רק משוואה כזאת חשבונאית אתה צריך לדעת שממשטרת ישראל היום להוציא איש אחד מסדר הכוחות של זה פשוט להגדיל את השפע בארץ ולגרום להפסדים ציבוריים.
יורי שטרן: הרבה הרבה יותר גבוהים ולכן שלוות הנפש שלכם שאתם אומרים, כסימנו עם המשטרה והכל, מה סיכמתם?
יורי שטרן: לא נתתם להם כסף הם מבינים ששוטר ללא ציוד או שוטר ללא בגדים או שוטר ללא רכב שנע ולא רק עומד זה לא שוטר אז אין מה לעשות, אז הם מסכימים.
יורי שטרן: 12 מיליארד שקל זאת הערכה שלכם לאובדן לנזק הכלכלי מהפשע ו- 10 מיליארד בעבירות כלכליות.
גדעון עזרא: ועוד 10 מיליארד שקל .
שרון גמבשו: אני לא רוצה לבדוק פה את ההיבט המבצעי מה נכון ומה לא נכון.
שרון גמבשו: אני שמעתי טיעונים אחרים במשטרה ששוטר עירום הוא לא שוטר אפקטיבי ושאם בסופו של דבר אותם תקציבים שנחסכים, אותו חיסכון שבסופו של דבר הוא חיסכון שיישאר בבסיס התקציב של המשטרה, ישרת את המשטרה בהתחלה לכיסוי פערים וגירעונות ובהמשך אנחנו מדברים על היקף תקציבי של בין 400 ל- 500 מיליון שקל שהוא כ- 8 אחוז מתקציב במשטרה, הוא ישרת את המשטרה לשיפור טכנולוגיות ואמצעים שיגבירו את הפרודוקטיביות של השוטרים הקיימים.
אליעזר זנדברג: תרשה לי רגע, אני לא מבין, אולי לא קלטתי קודם.
אליעזר זנדברג: בסופו של דבר כך אמרת, לפי מיטב זכרוני שמשרד האוצר והמשטרה הגעתם להסכמה לגבי התקציב הבא.
אליעזר זנדברג: תראה, יכול להיות שאפשר לשאול אם כך מדוע המשטרה הסכימה להצעה של האוצר ולא דרשה יותר.
אריק יקואל: מה היתה האלטרנטיבה של המשטרה?
אליעזר זנדברג: אני לא יודע מה היתה האלטרנטיבה, אני רק שומע שהיתה הסכמה.
יורי שטרן: מה עם ההתנתקות?
יורי שטרן: אנחנו פשוט צריכים לסיים את הדיון ויש עוד דברים.
שרון גמבשו: צודק המפכ"ל, הסיכום היה בטרם הפקודה על ההתנתקות וברגע שנפלה ההחלטה בעניין הזה הגיעה המשטרה עם דרישות תקציביות, נכנסנו למשא ומתן ארוך ומתיש ובסופו של דבר סוכם על תקציב בהיקף של 370 מיליון שקל למשימה הנקודתית הזאת שנקראת התנתקות שבתוך התקציב הזה בטרם ניתן מענה לשני ושאים.
שרון גמבשו: פעם אחת להצטיידות באמצעים שהמשטרה צריכה בתקופת ההתנתקות ופעם שניה לתת מענה זמני לאותם 1000 שוטרים שאמורים בהתאם לתוכנית ההבראה לרדת מהתקן או מהמצבה של משטרת ישראל.
יורי שטרן: אז מה שאתה אומר זה באמת פשוט מאשר את מה שסיכמנו קודם.
יורי שטרן: התקציב לביצוע משימת ההתנתקות אולי הוא מספיק אולי לא, אני לא יודע הוא בודאי לא משפר כהוא זה את הביצועים השוטפים של המשטרה בתחומים האחרים.
אסף רגב: חלק מהדברים ישמשו את המשטרה גם אחר כך.
יורי שטרן: אחר כך אני לא יודע, בולדוזר למשל.
יורי שטרן: לא יודע.
יורי שטרן: אז אולי בעצם הכלים האלה עוד יהיו שימושיים אבל מבחינת הפעילות השוטפת של המשטרה אין לזה שום משמעות בודאי לא אותה תקופה.
יורי שטרן: עכשיו אתה אומר, נתנו למשטרה מתנה, מה המתנה?
יורי שטרן: 1000 שוטרים שהיו צריכים לזרוק אותם החוצה יישארו במשטרה זאת אומרת, זה לא תוספת כוחות, זה לא תוספת כוחות מול המצב הקיים היום.
משה קראדי: לא שהם לא יישארו במשטרה, הם יישארו עד אחרי ההתנתקות.
שרון גמבשו: אבל צריך לזכור שבמקביל אף אחד לא פגע, המשטרה היתה אמורה להביא 1000 שוטרים ולחסוך אבל בכל זאת יש לנו תשובה לזה כי המשטרה היתה אמורה לעשות אתנו סוג של matching בתוכנית ההבראה.
שרון גמבשו: היא היתה צריכה לעזור לנו לעזור לה.
יורי שטרן: סליחה, אתם לא שני גופים עסקיים.
יורי שטרן: זה לא שאתה עכשיו מתדיין עם השותף שלך כמה אתם תשקיעו ומה חלוקת המניות.
יורי שטרן: למשטרת ישראל אין שוטרים בשטח ומה שאמר כבוד השופט שאם אין לך משטרת תנועה מספיקה אין לך אכיפת חוקים בתנועה, אם אין לך מספיק שוטרים בשטח שום טכנולוגיה לא תעזור כי הגנב יגנוב והדוקר ידקור ולכן כשאתה אומר שבתקופת ההתנתקות לא יפטרו 1000 שוטרים זה במקום הדרוש והדרוש הוא להוסיף אולי 3000 או 4000 שוטרים אם אפשר.
יורי שטרן: זאת אומרת, אתה צריך לפצות את המשטרה על אובדן של כשליש וזה אני מניח הערכה אופטימית, של כוחות השוטפים שלה שיהיו מגויסים לפינוי הישובים ולא יהיו מסוגלים לעשות את העבודה השוטפת, המשטרה תצטרך להעסיק את האנשים שלה 12 שעות ביום, אני לא יודע איך חוקי העבודה במדינת ישראל וההסתדרות וכו' מאפשרים את זה ואתה מספר לנו סיפורים על כך שנתת למשטרה לא לפטר 1000 שוטרים בתקופה הזאת.
יורי שטרן: ומה יקרה אחר כך?
יורי שטרן: אתה מפטר 1000 שוטרים וכולם מותשים, מי ישמור עלינו אחרי כל המשימות?
יורי שטרן: אתם פשוט לא מבינים את המצוקה הזאת בכלל.
יורי שטרן: בבקשה, כבוד השופט גולדברג.
אליעזר זנדברג: אין לי מה להוסיף בשלב זה.
צביקה יעקובזון: אתם לא מבינים למה הם מתכוונים אני רוצה לעזור לך.
צביקה יעקובזון: אני מנהל סיעת ש"ס.
צביקה יעקובזון: אתם לא מסבירים את הנקודה הכי חשובה, זה שאתם אומרים המשטרה הסכימה זה מעלה את חמתם ואתם לא קולטים את זה.
צביקה יעקובזון: מה זה המשטרה הסכימה?
צביקה יעקובזון: יש לה ברירה?
צביקה יעקובזון: היא באה אליכם עם ידיים קשורות מאחורה לאיזה מן מסגרת שקבעו להם ואתם אומרים, עכשיו תמצאו את הפתרונות אז הם מנסים את הרע במיעוטו.
צביקה יעקובזון: אבל כשאתם אומרים משפט- זה מה שהמשטרה הסכימה הם הולכים לטפס על קירות מקוב כעס.
צביקה יעקובזון: תמצאו את התשובה הנכונה, תגידו שכפו עליכם, שהממשלה כפתה עליכם אבל אם לא תגידו את התשובה הזו אז אתם יוצאים עם ידיכם על הראש.
יורי שטרן: זה כמו שמקבלי הבטחת הכנסה הסכימו שקיצצו להם 7 אחוז ואיך לא יסכימו?
יורי שטרן: יצאו להפגין, מה?
אסף רגב: זה לא אותו דבר, זו לא אותה אוכלוסייה.
יורי שטרן: אתם מכבדים את המסגרת שאתם עובדים בתוכה אבל אם אתם אנשי מקצוע ואתם אנשי מקצוע ואתם צריכים גם מדי פעם לתת עצה לממונים עליכם, אני במקומכם הייתי באמת לוקח את המצגת הזאת, מנתח אותה כמו שצריך, בא לראש אגף התקציבים ואחר כך למנכ"ל ואחר כך יחד אתם לשר ואומר, המשטרה תקרוס וחובה עלינו כגוף שאחראי על החלוקה התקציבית לדרוש בתקציב להבטיח למשטרת ישראל תוספת לכך וכך כוך.
יורי שטרן: ואז תבואו בדברים למשטרה ואז הם באמת יסכימו כי לזה הם מוכנים להסכים ולא רק לקבל כגזר דין.
יורי שטרן: הם מסכימים לגזר דין הזה, מה לעשות?
יורי שטרן: אז לכן לסיכום ואני עוד רוצה להתייחס לפרשת הבנקים בקצרה כי אני חושב שזה דבר מזעזע.
אליעזר זנדברג: יש אפשרות לשנות את כל שיטת קביעת התקציב גם הממשלתי וגם המשרדי.
אליעזר זנדברג: יש אפשרות לשנות את כל השיטה.
אליעזר זנדברג: יכול מאד להיות שהשיטה הקיימת היום איננה השיטה הראויה.
אליעזר זנדברג: אני לא מדבר דווקא על המשטרה אלא על הכל.
יורי שטרן: קיצוץ רוחבי כשיטת חיסכון במגזר הציבורי הקיצוץ הרוחבי מצביע על חוסר יכולת מוחלט לקבוע סדר עדיפויות ובאמת לתקצב, זה לא רק במשטרה אבל הגענו למצב שבגלל שמטילים על כל משרדי הממשלה את הקיצוצים האלה, איפה הם יכולים לקצץ?
יורי שטרן: אף אחד לא יכול לקצץ בכוח אדם, אז מקצצים בתקציבי הפעילות.
יורי שטרן: אז למה אנחנו מגיעים?
יורי שטרן: מגיעים למצב אבסורדי הרבה יותר מבחינת יעילות המערכת.
יורי שטרן: יש לך את הפקידות הממשלתית באותם סדרי גודל כמו שהיו קודם אבל ללא תקציב פעילות, אנשים פשוט יושבים במשרדים כאשר אין להם מה לעשות.
יורי שטרן: הפכנו את הבירוקרטיה שלנו לא במובן שלילי, זאת אומרת, הכוח הפקידותי נוטרל לחלוטין והוא מיותר כי כשהשיטה הזאת של תקצוב היא מביאה לאבסורדים.
יורי שטרן: עכשיו, המשטרה כל הכבוד לה שהיא באמת, אני אומר כל הכבוד שהיא בחשיבה שלה הסכימה לדבר שהוא בלתי אפשרי מבחינת המשימות שלה אבל הוא לפחות אומר הגיון פשוט שאם אני נשאר עם תקציב כזה וכזה אז במקום לשמור את כוח העבודה שלי שיהיה ערום פשוט.
גדעון עזרא: סליחה, אני מוכרח להגיד פה מילה אחת.
גדעון עזרא: בחצי השנה האחרונה נפלו כמה דברים במדינת ישראל.
גדעון עזרא: מעבר לתהליך של ההתנתקות גם חלה החמרה בהרבה מאד נושאי פשיעה מאחר ונשוא הביטחון ירד יש יותר נושאים ויותר גורמים שנכנסים אל תוך גבולות מדינת ישראל שלא נכנסו קודם לכן.
גדעון עזרא: בנושאי הפרות סדר אז נאמר ש- 72 אחוז עליה היתה השנה ותהיה עליה יותר גדולה.
גדעון עזרא: יש את הנושאים של סכינאות ששמעתם לאחרונה, יש עליה ברצח נשים, אנחנו עומדים היום עם 6 מקרים בחודשיים מול 11 מקרים כל השנה שעברה .
גדעון עזרא: ברצח של בן זוג את בת זוגתו או ילד את אביו.
גדעון עזרא: גם זה קרה לנו.
גדעון עזרא: תאונות דרכים, בחצי שנה האחרונה יש החמרה לנוכח הדברים הללו תוסיף לכך את הנושא של ההתנתקות שהיא מעורפלת בצורה כזאת או אחרת, תוסיף לכך את הצרכים שבכלל לא הזכרנו של שירות בתי הסוהר, תוסיף על כך את הצורך במקומות מעצר נוספים ואני לא רוצה לדבר על מערכת השפיטה.
גדעון עזרא: כבוד השופט גולדברג, כל הנושא של ועדת גולדברג באמת הנושא של התמלול אנחנו מצווים להוציא כספים וההתלבטות שלנו בנושא הזה כאשר אתה חושב שהפרקליטות תחליט לא לפתוח תיק, האם שם לתמלל או לא לתמלל?
גדעון עזרא: אנחנו לא יכולים להקצות כסף לדברים האלה, אני צודק הנושא הזה.
גדעון עזרא: אנחנו פשוט אין לנו כספים ואין לנו את היכולת לעמוד בדברים האלו.
גדעון עזרא: אנחנו לא מעלים את המשכורות, אנחנו לא עושים שום דבר חריג, אנחנו מקצצים בתקנים כאלו ואחרים.
גדעון עזרא: אני מחפש הנה למשל עכשיו מקימים מחדש גוף של גניבות רכב בגלל העלייה בגניבות הרכב.
גדעון עזרא: תשאלו כל אחד מהערים לאורך המקומות שבהם אין גדר, תשאלו מה קורה בירושלים, תראו מה קוררה בראש העין, תראו מה קורה באזור של בית שמש ודרומה, תראו מה קורה בנושא של גניבות מצד אחד והחדרות סמים מצד שני בגבול הדרומי, פשוט לא יאומן מה שקרה בחצי שנה האחרונה.
גדעון עזרא: ואני נכנסתי למשטרה אחרי האישור של התקציב, אני קיבלתי את התקציב כנתון וראיתי שכל הזמן יש החמרה בכמה וכמה נושאים.
גדעון עזרא: אתה קראת פה כמה משטרה יכולה לגרום לחיסכון למדינת ישראל על ידי השקעה קטנה אפשר להביא לחיסכון גדול אבל פה במשימות אני ניסיתי לחשוב על איזה משימה אני יכול לוותר, אין אף משימה של המשטרה שאפשר לוותר עליה.
גדעון עזרא: יושבים פה ראשי הרשויות שנוסף עליהם הנושא הזה של תקיפת ראשי רשויות שבכלל עוד לא דנו בעניין הזה, בעקבות הבחירות האחרונות ובעקבות פיטורי עובדים וכן הלאה, משימה שבכלל לא היתה בעבר ונוספה לנו עכשיו ולכן האוצר מבין וראש הממשלה מבין והוא הטיל על האוצר לקבל סיכומים שונים מהסיכומים שהיו מקובלים בינינו לבין המשטרה עד עכשיו.
גדעון עזרא: בנושא טכנולוגיה, אני מוכרח להגיד לכם, שב"כ הצליח בצורה בלתי רגילה במלחמה בטרור אחת הסיבות של ההצלחה זה שימוש נכון בטכנולוגיה.
גדעון עזרא: משטרת ישראל בגלל חוסר היכולת הטכנולוגית שלה זה מקור מודיעיני ממדרגה ראשונה שבלעדיו אי אפשר בכלל היום ואנחנו אל מול ארגוני פשיעה מתוחכמים ביותר עובדים כמו חובבנים.
גדעון עזרא: ראש ועדת הכספים של הכנסת, חבר הכנסת ליצמן הבין את הבעיה הזאת וקבע לאוצר והאוצר עוד לא עשה זאת שהנושא הראשון זה טכנולוגיה במשטרה, הנושא השני כלי רכב נוסעות מכוניות עם 600 אלף ק"מ.
גדעון עזרא: זה פשוט לא יאומן הדבר הזה.
גדעון עזרא: והנושא השלישי היה התוספת להר הבית.
גדעון עזרא: לפני חצי שנה נושא הר הבית לא עמד במרכז העניינים.
גדעון עזרא: היום נושא הר הבית הוא מרכזי ביותר.
גדעון עזרא: ולכן זה לא שמנה מה שחשבו וזה לא משנה מה שהמשטרה חשבה, זה חשוב מה שקורה מחר בבוקר ואני אשמח מאד אם כל הגופים יכולים להיות שותפים לדאגה שלנו למה שצריך לקרות במדינה.
יורי שטרן: תודה, אני רק אזכיר שהיה ראש עיר בניו יורק, ג'וליאני, שהחליט שהפשיעה בעיר הגיעה לממדים שפוגעים גם באיכות החיים וגם בכלכלת העיר.
יורי שטרן: התיירים הפסיקו לבוא, העסקים נסגרו, לקח את המשימה הזאת כמשימה מרכזית, הוסיף כוחות למשטרה והרוויח, העיר הרוויחה, יותר נכון, כי הוא כבר לא ראש העיר אבל העיר הרוויחה המון תוך שנה שנתיים.
יורי שטרן: עכשיו, זה מה שממשלת ישראל היתה צריכה לעשות מול כל מה שקורה בתחום הזה ואני כבר לא מדבר התנתקות, אני מבין שראש הממשלה לא מבין כי אם היה מבין לא היה מביא אותנו להתנתקות אבל שוב, זאת משימה שהיא בלתי אפשרית.
גדעון עזרא: מספיק עם ההתנתקות.
יורי שטרן: אתם עכשיו כמשטרה, המשטרה עכשיו היא על סף קריסה?
גדעון עזרא: המשטרה תעבוד רק מה, היא תעבוד על פי תעדוף ויכול להיות שלנו לתת מענה הוא יהיה יותר קטן.
יורי שטרן: אני לסיום אומר, תרשו לי רק להגיד עוד כמה מילים.
אריק יקואל: אדוני היושב ראש, אם אפשר לסיום להגיד כמה מילים שבמהלך המצגת לא אמרתי והשר הזכיר אותם ואני חושב שכדאי להדגיש אותם.
אריק יקואל: אחד, נעשתה עבודה במשרד לביטחון פנים כדי לבדוק מהם נזקי הפשיעה במדינת ישראל.
אריק יקואל: מדובר על נזקי פשיעה בסדר גודל של 12 מיליארד שקל לשנה, אלה מספרים אחרים מאשר אנחנו מדברים פה עכשיו.
אריק יקואל: עבירות כלכליות האומדן המינימלי של הנזק הנגרם למשק הישראלי עומד על כ- 10 מיליארד שקל, אני חושב שאני פטור מלהסביר היום, לאור האירועים האחרונים, על מה אנחנו מדברים.
אריק יקואל: על נזקי תאונות הדרכים כבר דיברו, גם שם מדובר במיליארדי שקלים.
אריק יקואל: כל הנושאים האלה שמטופלים על ידי משטרת ישראל יכולים לקבל תפנית ולמשטרת ישראל יש השפעה מקרו כלכלית על המשק הישראלי.
אריק יקואל: זאת נקודה מספר אחת.
אריק יקואל: נקודה מספר שתיים שאני חושב שחשוב להגיד, זה שמשטרת ישראל היא מרכיב אסטרטגי בחוסן הלאומי של מדינת ישראל וצריך להבין את זה.
אריק יקואל: יש שינוי במפת האיומים על מדינת ישראל.
אריק יקואל: אם לפני שנים מפת האיומים מרכז הכובד היה איומים חיצוניים, היום האיום האסטרטגי על מדינת ישראל הוא איום פנימי, הוא איום חברתי ומשטרת ישראל היא הגוף היחיד או כמעט היחיד במדינת ישראל שצריך לטפל בנושא זה ולכן צריך לעשות שינוי בתיעדוף גם בראייה הלאומית.
אריק יקואל: הדבר השלישי שכבר אמרתי ואני חושב שחשוב להדגיש, משטרה לא צריכה להיות רק כזו שמטפלת בפשעים אחרי היווצרותם, צריך ליצור במדינת ישראל משטרה שיש לה יכולת הרתעה והשפעה בסופו של דבר, יכולת הרתעה למשטרה כזאת יוצרת חברה יותר בריאה ומה אם לא את זה אנחנו רוצים בעצם.
יורי שטרן: אנחנו הגענו למצב שבו אנשים מתחילים לרדת מן הארץ ואנשים טובים בעלי מקצועות, בעלי עסקים כי האווירה העבריינית הזאת היא פשוט לא משאירה להם איכות החיים שהם מחפשים.
יורי שטרן: זה נזק כלכלי גרידא.
יורי שטרן: אני, לסיום, אלף רציתי להגיד לניצב אריק יקואל שאני מאד התרשמתי מן ההצגה המקצועית בכל השלבים שלה.
יורי שטרן: ממש כל הכבוד.
יורי שטרן: אני מודה למפכ"ל ולשר לביטחון הפנים, למבקר המדינה ולצוותו, לפני סיום פשוט כמה מילים על פרשת הבנקים, של בנק הפועלים היום.
יורי שטרן: אני לא יודע מי דחף לזה, מי ממונה על מלחמה בהלבנת הון, מה חלקה של המשטרה בדיווח התקשורתי, נוצר דבר איום ונורא.
יורי שטרן: נפגע המוניטין של המערכת הבנקאית של מדינת ישראל, נזק של לא יודע כמה מיליארדים, נגרם נזק או אולי פסק דין מוות לנכונות של יהודי התפוצות להעביר כסף להפקדה במדינת ישראל, דבר שמעולם מדינת ישראל טיפחה אותו והיתה מרוויחה ממנו המון, על יהדות רוסיה אפשר לשכוח, אנשים שהעבירו לפה כספים הושחרו בעיתונות עם אזכור שמות מבלי שהדבר הכוח, הדבר סומן כהלבנת הון כאשר להלבנת הון הדבר המרכזי שהכסף בא ממקורות של פשע ואני לא שמעתי שיש למישהו הוכחות לכך.
יורי שטרן: אני לא יודע איך "לאכול" את הפרשה הזאת עכשיו, מבחינת הנזקים והראוותנות הזאת, למה צריכים מול המצלמות להוציא מסמכים?
יורי שטרן: בשביל מה ההצגה הזאת?
יורי שטרן: אתם בתיאטרון?
יורי שטרן: אתם בחגיגת יחסי ציבור?
יורי שטרן: יש לכם מידע ואתם צריכים לטפל בזה, אתם חייבים לטפל בזה, אתם לוקחים בחשבון את כל ההשפעות הסביבתיות של העניין?
יורי שטרן: זה נורא ואיום, מה שקורה זה נורא ואיום, אני פשוט מזדעזע.
יורי שטרן: אנשים שהשלטון הרוסי רודף אותם היום מסיבות פוליטיות הם נזכרים אצלנו כעבריינים מבלי שהדבר הוכח.
גדעון עזרא: מי מזכיר אותם?
יורי שטרן: אני לא יודע מי מזכיר אותם.
יורי שטרן: אני לא יודע מי מזכיר את השמות האלה.
יורי שטרן: אז אם המשטרה לא הזכירה, חובתכם להודיע לתקשורת בהודעה רשמית שאין לנו שום שמות שאנחנו מפרסמים.
יורי שטרן: כל מה שפורסם אלה המצאות של עיתונאים.
יורי שטרן: זה קודם כל.
יורי שטרן: ואתם מתנצלים בפני אנשים שהוזכרו מבלי שיש עליהם איזה שהוא מידע משחיר.