GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: יש לכם היום שתי מערכות משפט.
יורי שטרן: בתוך מערכת בתי המשפט שתחת חסותו של שר המשפטים, יש איזשהו תקציב משותף שמתחלק ביניהם?
2277: יש שתי זרועות נפרדות.
2277: זה הנהלת בתי הדין הרבניים בראשות המנכ"ל,
יורי שטרן: אז זה אותן מערכות שעד כה היו אצלכם.
יורי שטרן: היו אצלכם כמה מערכות של בתי משפט.
2277: הייתה אחת.
2277: הייתה בתי המשפט האזרחיים, ובמשרד הדתות היו כל בתי הדין הרבניים.
יורי שטרן: ומה עם בתי המשפט למשפחה?
2277: זה חלק אינטגרלי לחלוטין מבתי המשפט הרגילים.
2277: הם מתמנים על ידי אותה ועדה וכו'.
יורי שטרן: עכשיו קיבלתם את המערכת השניה.
יורי שטרן: זה חלק מאותו הלם שדיברנו עליו בדיון על המועצות הדתיות.
יורי שטרן: שום דבר לא נעשה בהכנה מראש כלשהי ולכן לא ידעו ועד היום לא יודעים איך בדיוק משרד המשפטים מופקד על בתי הדין הרבניים.
יורי שטרן: נכון להיום, זאת עובדה ויש לכם את שתי המערכות האלה.
יורי שטרן: האם אתם בתפקידכם, ניסיתם ליצור אחידות כלשהי?
2277: זה בדיוק מה שרציתי לומר.
2277: מהיום שבתי הדין הרבניים הם תחת הכותרת של משרד המשפטים, בהחלט זה תרם, ואני יכול לומר זאת בלב מלא, לאחידויות בהרבה תחומים.
יורי שטרן: תרשה לי רק לשאול את מנכ"ל בתי הדין הרבניים, אלי בן דהן, אם הוא באותה דיעה?
אלי בן דהן: אני אגיד בהחלט באיזה תחום.
אלי בן דהן: למשל השר לפיד החליט שכל מערכת המחשוב של בתי הדין הרבניים תהיה על אותה פלטפורמה של מערכת בתי המשפט ומערכת משרד המשפטים.
אלי בן דהן: התחלנו בצעדים לטובת הנושא הזה, הוקם פורום של שלושת מנהלי אגף המחשוב של בתי המשפט, משרד המשפטים ובתי הדין.
יורי שטרן: זאת החלטה טובה?
אלי בן דהן: החלטה מצוינת.
אלי בן דהן: היא תקדם הרבה מאוד את בתי הדין בתחום הזה.
2277: עוד תחום שאולי לא נרחיב עליו יותר מדי, אבל נניח הוועדה לבחירת דיינים או כל ההתנהלות מול הדיינים, אנחנו ברמת השר או השרה, הראייה היא של מערכת משפטית רגילה ואנחנו מנסים ליצור אחידויות.
יורי שטרן: מה בנוגע למשאבים.
יורי שטרן: היום יש לכם שתי מערכות שאחת מתוקצבת, מגובה בכוח אדם, גם לא ברמה הנדרשת ואנחנו יודעים מה קורה שם אבל בכל זאת ברמה אחרת מהמערכת השנייה, זה גם נוגע ליחידות הסיוע.
יורי שטרן: מה משרד המשפטים הולך לעשות?
יורי שטרן: כמה זמן ניתן לסבול באותו משרד שתי מערכות שיפוט שמתוקצבות ומקבלות משאבים בצורה לגמרי שונה?
2277: טוב, אז ראשית כמובן שאנחנו תומכים בתקצוב יחידות הסיוע.
2277: אבל הפתרון של לקחת את זה מבתי המשפט לענייני משפחה, אני מסביר, זה יחידות סמך ממשרדים משרדים וככל שנמצא למצוא שיתופי פעולה, למשל בתחום המחשוב ובעוד תחומים אנחנו עושים זאת.
2277: אנחנו עושים אחידות גם בכללים של
יורי שטרן: אתם הסברתם את זה למשרד האוצר?
2277: בוודאי.
2277: יושב כאן ד"ר סגל שמכיר את הנושא של יחידות הסיוע, שאם אני לא טועה אז ברוב ייאוש עלה הרעיון לעשות את זה בחקיקה.
יורי שטרן: אני שואל אותך כנציג המשרד.
יורי שטרן: יש את התשובה המרגיזה של משרד האוצר למבקר המדינה שהם לא נתנו תקציב ליחידות הסיוע בין 98 לבין 2003 כי ידעו מראש שבתי הדין הרבניים יעברו למשרד המשפטים.
יורי שטרן: ואז במשרד המשפטים לטענתם ניתן להסתייע ביחידות הסיוע של בתי דין למשפחה.
יורי שטרן: זאת הטענה?
יורי שטרן: אתם הולכים להתמודד איתה?
יורי שטרן: אתם מסכימים עם זה?
2277: ודאי שלא מסכימים עם זה.
יורי שטרן: אם אתם בוודאי שלא מסכימים אז אתם צריכים לנהל פה בשמם של בתי הדין הרבניים דיון תקציבי.
יורי שטרן: אני אומר לפרוטוקול שמשרד המשפטים אינו מקבל את ההצעה החכמה של משרד האוצר כי מקצועית היא לא מתקבלת על דעתו.
2277: בהערה לגבי יחידות הסיוע של בתי המשפט האזרחיים.
2277: גם שם לא מילאו אחרי דברי החקיקה שקבעו בתקנות לגבי יחס של שופטים מול עובדים סוציאלים, ועד שלא היה בג"ץ אף אחד לא עשה כלום.
2277: איך שהוא המצב שם השתפר.
יורי שטרן: אתה מנמיך קנאה.
יורי שטרן: שלא יקנאו.
יורי שטרן: עורך דין פרופסור סגל ממשרד המשפטים, בבקשה.
פרץ סגל: אני אתייחס לשלוש הדברים, יחידות הסיוע, הנושא של בתי המשפט למשפחה ובתי הדין הרבניים ואחר כך לנושא של בקשה ליישוב סכסוך והמרוץ בעניין הזה בין בתי המשפט למשפחה לבין בתי הדין הרבניים ואולי גם לנושא של הסרבנות, מה הדברים שאנחנו ניסינו לעשות.
פרץ סגל: לעניין הראשון של יחידות הסיוע.
פרץ סגל: יחידות הסיוע מתוקצבות במשרד הרווחה.
פרץ סגל: הן לא מתוקצבות במשרד המשפטים.
פרץ סגל: בזמן שחוקקנו את חוק בית המשפט לענייני משפחה היו באמת שתי קונספציות.
פרץ סגל: האחת, שיהיו יחידות סיוע שיתנו שירות לכל בתי הדין.
פרץ סגל: לא רק בתי הדין הרבניים ובתי המשפט לענייני משפחה אלא גם בתי הדין השרעיים ובתי הדין הדרוזים, וגם בתי הדין הנוצרים.
פרץ סגל: הנושא לא נבדק לעומקו, בכל מקרה הוא הספיק הליך של חקיקה ראשית.
פרץ סגל: אני לא הייתי מודע לעניין התקציבי כפי שהוא היה.
פרץ סגל: בשעתו אמנם פרופסור ליבאי אמר שאנחנו ניזום חקיקה בעניין זה.
פרץ סגל: גם בבתי המשפט כפי שציין היועץ המשפטי של המשרד משה דיין, הדברים הלכו לאיטם באופן הדרגתי.
פרץ סגל: אני מניח שאנחנו נצטרך אותו הדבר בהצעת חוק שאנחנו סיימנו להכין אותה עכשיו במשרד המשפטים, מדובר על תזכיר חוק שיקים יחידות סיוע בכל בתי הדין הדתיים.
פרץ סגל: אנחנו לא ראינו במשרד המשפטים מקום להפלות את בתי הדין הרבניים לעומת בתי הדין השרעיים והדרוזים והנוצרים.
יורי שטרן: זאת אפליה מתקנת אולי,
פרץ סגל: למה אפליה מתקנת?
יורי שטרן: כל דבר של מיעוטים,
פרץ סגל: אז הצעת החוק מתייחסת לכל בתי הדין.
פרץ סגל: זו שאלה כיצד יחידות הסיוע תעבודנה כי זאת מדיניות של משרד הרווחה.
פרץ סגל: האם משרד הרווחה שהוא מפקח עליהן גם בבתי המשפט, זה גם תקציב שלהם במשרד הרווחה ולא תקציב של משרד המשפטים, האם הוא יפעל בדרך של יחידות שתיתנה את השירותים בנפרד לכל אחד מבתי הדין שהם יותאמו לאופי, לאיפיונים המיוחדים של בתי הדין.
פרץ סגל: או שהם יעשו את זה בדרך אחרת, זה עניינים מקצועיים שלא הגענו בהם לכלל מיצוי.
פרץ סגל: כל עוד הליכי החקיקה לא התקדמו מכיוון שבלא חקיקה אין סמכות מקבילה לבתי הדין כמו שיש לבתי המשפט.
פרץ סגל: אחד הנושאים שאנחנו כן תולים בעניין הזה זו הבקשה ליישוב סכסוך, ועדה שהמרכז הארצי לגישור וליישוב סכסוכים בראשות השופטת שנהב סיימה להכין תזכיר חוק, יחד עם בתי הדין השרעיים, בתי הדין הרבניים, ששם הנושא של בקשה ליישוב סכסוך יוסדר בחוק הראשי שיהיה במקביל סמכות דומה לכל הערכאות השונות.
פרץ סגל: טיוטת ההצעה הזו צריכה לעבור בימים אלה להערות של שופטים, עורכי דין וכדומה, כך שאני מקווה שתוך חודשיים נוכל להתקדם.
יורי שטרן: מה זה אומר מבחינת המתח שקיים בין בתי המשפט לבתי הדין הרבניים?
פרץ סגל: המגמה היא שעד כמה שאפשר לפני שאנשים יגישו כתבי תביעה, לא ניתן יהיה לפתוח לא בבית דין דתי ולא בערכאה אזרחית הליך בדרך של תביעה אלא בדרך של בקשה ליישוב סכסוך, כדי לתת 75 יום לצדדים לנסות להגיע להסדר הגירושין, או אם הם רוצים שלום בית, אדרבא, אבל העניין הזה אינו עניין שהחוק נכנס אליו.
פרץ סגל: מה שהחוק עושה זה שהוא מפנה את כל המתדיינים תחילה לדעת ולשמוע מהן האפשרויות ליישב את הסכסוך שלו בדרך של התדיינות, תוך העזרות בעובדים סוציאלים בפסיכולוגים, בפסיכיאטרים וגם בעורכי דין.
פרץ סגל: זאת מערכת שתוקם במקביל בכל הערכאות ואנחנו מקווים שהיא תיקח את המסה הגדולה של התיקים.
יורי שטרן: לדעתך ולדעתכם, וזה עדיין תוכניות, זה עדיין בקריה האקדמית יותר מאשר למעשה.
יורי שטרן: כל עוד זה לא נעשה, מה צריך לעשות עם החלטת הממשלה להקמת יחידות סיוע בבתי הדין הרבניים?
פרץ סגל: אחד לא דוחה את השני, כלומר תזכיר החוק בעניין של הקמת הסיוע יוצא לדרך בכל מקרה בימים הקרובים, הוא לא תלוי בעניין השני.
פרץ סגל: כל אחד עומד בפני עצמו.
יורי שטרן: לא הוא לא תלוי, רק הקמת היחידות תלויה.
יורי שטרן: האם מחר כשאנחנו נכתוב למשרד האוצר שטרם ביצע את החלטת הממשלה ונבקש גם מעוזי ברלינסקי שיחידת הבקרה במשרד ראש הממשלה תחקור את העניין.
יורי שטרן: האם לא נקבל במקרה תשובה שעכשיו משרד המשפטים מכין הצעה מקיפה לשינוי המערכת ואז אין טעם בהקמת יחידות הסיוע.
פרץ סגל: יחידות הסיוע תוקמנה לפי שתי ההצעות.
פרץ סגל: ההצעה הנפרדת, משרד המשפטים בכל מקרה יצטרך לפעול מול משרד האוצר כדי לממש את ההתחייבות הזאת.
פרץ סגל: בעניין הזה אין הבדל בין בתי הדין הרבניים לבין בתי המשפט האחרים אף על פי שמבחינה תקציבית התקציב יילך לשני מקומות שונים.
פרץ סגל: כפי שאמרתי הבעיה התקציבית היא משרד הרווחה, לא משרד המשפטים.
פרץ סגל: משרד הרווחה תומך בעניין הזה והוא יצטרך לפעול מול משרד האוצר כדי למצוא את התקציב.
פרץ סגל: יכול להיות שזה יוחל בהדרגה כמו שזה חל בבתי המשפט, זה לא חל בבת אחת אלא במשך שנתיים ימים עד שהוקמו יחידות הסיוע שם.
פרץ סגל: יכול להיות שגם פה ימצא איזשהו פתרון עם משרד האוצר גם כדי ללמוד איך זה פועל מבחינה מעשית וגם איך להתגבר על הבעיה התקציבית בעניין הזה.
פרץ סגל: על כך מופקד משרד הרווחה גם על העניין התקציבי וגם על העניין המקצועי.
פרץ סגל: הנושא האחרון הוא הנושא של מסורבות הגט.
פרץ סגל: אחד הדברים שחסרו, לטעמי לפחות, גם בדו"ח מבקר המדינה וגם בדברי הרב בן דהן זה ההתייחסות לאותו בית דין מיוחד לעגונות.
פרץ סגל: אחד הניסיונות שנעשו לפני מספר שנים כדי לפתור באמת את נושא הנשים מסורבות הגט, היה להקים הרכב מיוחד או מספר הרכבים מיוחדים כדי לגרום לאותם תיקים שמתגלגלים להרכבים אחרים לעבור להרכב המיוחד כדי לראות אם המערכת עצמה יכולה לפתור את הבעיה.
פרץ סגל: הרושם שלי, אבל פה אני מדבר על רושם, כיוון שאין לי את הנתונים, כמו גם אין סטטיסטיקה להפעלת אותן סנקציות, כלומר מידע בכמה תיקים זה מופעל, האם זה מופעל בכל הארץ?
פרץ סגל: בשעתו היו הרכבים בודדים עד כמה שאני זוכר, שפעלו בעניין הזה כך שחסרים נתונים.
פרץ סגל: אבל אם אני מסתכל על הרושם הכולל אפשר לומר שאין אסור מתיר את עצמו.
פרץ סגל: יש פה בעיה שורשית, וכפי שהרב ריסקין אמר, יכול להיות שפה באמת צריך המחוקק להתערב.
פרץ סגל: יש לו קושי מכיוון שיש לנו את ההסכם של הסטטוס קוו, אבל כפי שנאמר יש מספר אפשרויות.
פרץ סגל: אפשרות אחת שעלתה היא הנושא של הוצאת נושא הממון כך שחוק יחסי ממון יתוקן, שחלוקת הרכוש תעשה לפני מתן הגט.
פרץ סגל: בדרך הזאת יתגברו על הבעיה הזאת.
יורי שטרן: לא צריכה להיות חקיקה או שזאת יכולה להיות החלטה של בתי דין?
פרץ סגל: כמובן שהם יכלו לעשות את זה בעצמם אך מכיוון שכפי שאמרתי, אין אסור מתיר את עצמו וכך כבר נאמר בתלמוד וזו המציאות כפי שאנחנו רואים אותה אני חושש שאין ברירה אלא למחוקק לפעול ויש בעיה בעניין הזה מכיון שהסטטוס קוו כובל את ידינו כמשרד משפטים, למרות שכבר כמה פעמים ניסינו להתקדם בעניין הזה כי אנחנו רואים פה בעיה אמיתית,
יורי שטרן: באיזו מידה זה נוגע לסטטוס קוו.
יורי שטרן: בסופו של דבר מעמדם של בתי הדין הרבניים נשמר, כי בהחלטה הסופית הם האינסטנציה.
יורי שטרן: זה עניין די פרוצדורלי בתוך המערכת.
יורי שטרן: זה לא עניין מהותי של יחסי דת ומדינה או מערכת אזרחית מול המערכת הדתית.
פרץ סגל: זאת גם דעתי בעניין הזה אבל דעת בתי הדין הרבניים שונה בעניין הזה ובשם הסטטוס קוו הם מכילים את הגזירה הזו שאנחנו לא יכולים לקדם את החקיקה, משום שכמו שכבוד היושב ראש אמר בהתחלה, גם אנחנו מבחינת זכויות אדם רואים פה פגיעה בסיסית בזכות אדם כאשר משעבדים אותו לרצונו של אדם אחר והוא צריך לשלם כדי להשתחרר מהנישואין האלה.
פרץ סגל: אבל ידינו כבולות בגלל הסטטוס קוו.
פרץ סגל: כמה פעמים היו ועדות שהמליצו לשר המשפטים לתקן את העניין הזה בחוק.
פרץ סגל: לצערנו הנושא לא נפתר, זאת אחת הדרכים, יש כמובן דרכים נוספות בעניין הזה.
יורי שטרן: אני רוצה קודם כל לסיים את הפרק הזה ואז נחזור לעוד מספר נושאים שלא נגענו בהם.
יורי שטרן: ראשית, אנחנו נבקש כמו שאמרתי, מיחידת הבקרה לבדוק את התנהלות משרד האוצר ולהגיד לנו מה המסקנות.
יורי שטרן: דבר שני, אנחנו דורשים ממשרד האוצר, כל עוד החלטת הממשלה קיימת, לבצע אותה ולתת תקציב לבתי הדין הרבניים להקמת יחידות הסיוע.
יורי שטרן: אנחנו נפנה לשר הרווחה שהוא במקרה גם ראש הממשלה שגם הוא ידאג לביצוע החלטת ממשלתו.
יורי שטרן: למשרד המשפטים אנחנו מפנים לתשומת ליבו, שאתם בעיני אחראים על יצירת האחידות מבחינת חלוקת המשאבים וכמובן תיאום בין המערכות וההגדרה היותר מדוייקת של סמכות של בתי דין למשפחה מול בתי הדין הרבניים, שיהיה כמה שפחות מתח וכמה שפחות טרטור וטרחה למתדיינים עצמם.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים ממערכת בתי הדין לעשות את הכל כדי שמתן גט במקרים של גירושין בהסכמה יתבצע, אם לא באותו יום אז כמה שיותר צמוד לאישור הגט בדיון.
יורי שטרן: ואני מברך על כך,
משה גפני: ואם אפשר לאשר את הדיינים החדשים זה נמשך הרבה זמן בוועדה למינוי דיינים.
יורי שטרן: אני דיברתי על הקצבת המשאבים השווה בין המערכות.
יורי שטרן: פה אנחנו מברכים על כך לפרוטוקול, בהחלטת
יורי שטרן: כם שלא לעשות דיון נפרד לבירור שמות אלא לעשות את זה כהמשך לדיון על אישור גט, ונבקש מכם בנוסף לראות אם אפשר לקצר את הזמן עד למינימום בין אישור הגט לבין הגשתו.
יורי שטרן: העירו פה שלפעמים יש דברים שצריכים להתבצע ולכן חל העיכוב.
יורי שטרן: נשארו לנו לפי התוכנית שלי לפחות, שלוש סוגיות שלא נגענו בהן בפירוט.
יורי שטרן: קודם כל זה הגדרת מסורבת גט ואני כבר אומר שעלי לא מקובלת ההגדרה המצומצמת שלכם ואפילו לא מקובלת ההגדרה היותר רחבה שכוללת כארבע מאות מקרים שבית הדין כבר פסק, המלצה, מצווה ולא דווקא חיוב של מתן גט.
יורי שטרן: צריך להיות פסק זמן סביר, שנה, שנתיים, שכל מי שלא קיבלה גט תוך פרק זמן זה היא מוגדרת כמסורבת גט.
רחל עזריה: זה מחיוב.
שמעון יעקובי: זו החלטה שיפוטית, 30 יום הוחלטו בעקבות החלטה שיפוטית.
שמעון יעקובי: היו"ר יורי שטרן: אני אומר שאם אישה מבקשת גט במשך שנה ולא מקבלת אותו, היא מסורבת גט.
שמעון יעקובי: לפי כל ההגדרות הנורמליות וההגיוניות.
שמעון יעקובי: אם זה באשמת בית המשפט, אם זה באשמת בעלה, אינני יודע.
שמעון יעקובי: ואם תביעת הגירושין נדחתה?
שמעון יעקובי: אם היא תבעה גט או הוא תבע גט ותביעת הגירושין נדחתה, אין עילה.
יורי שטרן: הרב בן דהן יתייחס למקרים האלה.
יורי שטרן: אבל לרוב, לפחות מהחומר שהגיע אלי, מדובר פשוט בהמשכיות של הדיונים בכל מיני משאים ומתנים, בחלקם פסולים, פשוט בהגדרה, ולכן במקרים האלה האישה הזאת היא מסורבת גט לפי כל הקריטריונים.
יורי שטרן: אבל אני אבקש ממנכ"ל בתי הדין להתייחס לזה מייד כשאסיים.
יורי שטרן: דבר נוסף זו הפעלת הסנקציות שיש בידיכם, כלומר השימוש המוגבל שהיה עד כה בכלי זה ואולי יש לך פה בשורה.
יורי שטרן: סוגיה נוספת, זו אותה קרן שאמורה כספית לסייע לקידום המשימה, אבל הופכת למין בקשיש כזה שנותנים למי שמסרב לתת גט.
יורי שטרן: בסופו של דבר, שוב לפי הטענה של האירגונים שמייצגים מסורבות גט, או בודקים את הסוגיה הזאת, הקרן הזאת הפכה לעוד סיבה טובה לסחוב ולסחוט.
יורי שטרן: לכן או שהיא צריכה להתבטל או שהשימושים בה יהיו למטרות אחרות ולא לפיצוי הבעל שאינו נותן גט על כך שהוא נותן אותו.
יורי שטרן: אני רק רוצה לברך אתכם על מה שעשיתם בעניין העגונות ופה בבית הזה היינו הכנסת, הייתה פעילות מאוד אינטנסיבית שהביאה פירות, ואני חושב שזו דוגמא למה שצריך לעשות ואמר את זה כבר פרופסור סגל לפני.
יורי שטרן: מספר העגונות הצטמצם בכעשר, הודות לכך שבסוף, אחרי שנים של מאבקים, סימנתם את זה כמטרה, בניתם מכשיר מיוחד לצריכה של כל המקרים האלה שהצטברו מזה שנים, והלכתם וטיפלתם ומצאתם את הבעלים ומיציתם את הדין והגעתם להחלטות.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים אותו הדבר לעשות עם סירובי גט.
יורי שטרן: הברכה שאני נותן לכם על מה שעשיתם, וזה מופיע בדו"ח מבקר המדינה, היא גם דרישה.
יורי שטרן: נתתם דוגמא איך אפשר לפתור את הפלונטרים ואנחנו רוצים שהדוגמא הזאת תשמש לכם גם בפקק הנוראי הזה שאנחנו מדברים עליו כאשר בחישוב היותר נכון בעיני, של מהן מסורבות הגט, אנחנו מדברים אולי באלפים.
יורי שטרן: אז בבקשה , להתייחסותך.
אלי בן דהן: אפריד בין כמה נושאים.
אלי בן דהן: קודם כל אני רוצה לומר שאם נסקור את בתי הדין הרבניים לפני 12 שנה לעומת מה שהם היום, כל אחד יודע שבתי הדין הרבניים קפצו בשנות אור, ואני לא מגזים במילים שלי.
אלי בן דהן: אני אומר לכם, לא לחינם אמרתי.
אלי בן דהן: הנתונים שאמרתי קודם, אם ממוצע פתיחת תיק, מיום פתיחת התיק עד ליום הדיון הראשון הוא 60 יום בכל התיקים, בכל בתי הדין בארץ, אני אומר ואני מתחייב בכך, אין שום מערכת משפטית במדינת ישראל שאפילו מתקרבת לממוצע הזה.
אלי בן דהן: במלוא האחריות.
אלי בן דהן: אלא מה?
אלי בן דהן: את בתי הדין הרבניים מודדים בכלים שלעולם לא משווים אותם לשום כלים אחרים.
אלי בן דהן: דיברנו כאן על הנושא של תביעת גירושין.
אלי בן דהן: 96 אחוזים מתביעות גירושין, לא מהסכמים, מסתיימים ב 300 יום.
אלי בן דהן: אני אשאל אתכם, האם בבית המשפט העליון, פאר היצירה של מדינת ישראל, מסתיימים הדיונים ב 96 אחוזים מהמקרים בשנה אחת?
אלי בן דהן: אני מתחייב לכם שלא.
אלי בן דהן: אבל את בתי הדין הרבניים תמיד יתקפו.
אלי בן דהן: תמיד יגידו, אתם לא בסדר.
יורי שטרן: אני מסכים איתך שיש פה בהחלט מלחמה אנטי דתית בלתי פוסקת שמתקיימת עוד מימי ההשכלה.
יורי שטרן: אבל יש פה גם סוג מסוים של דינים שיכול לדעת רבים, להיות מוכרע בפרקי זמן יותר קצרים.
יורי שטרן: לכן ההשוואה לדיונים בבית המשפט העליון אינה נכונה כי זה סוג מסוים של בעיות שונות לגמרי שמגיעות לפתחי בית הדין הרבני.
משה גפני: אבל אני למשל, אדוני היושב ראש, גם לך אבל בוודאי גם לי, חשוב לנו לדעת את הנתון הזה.
יורי שטרן: אוקי, אני מברך עליו ונותן לבתי הדין הרבניים ציון לשבח על הנתונים האלה.
חיים סופר: או תשווה לבית הדין לענייני משפחה שזה מקבילה.
יורי שטרן: אני שוב אומר.
יורי שטרן: אני מאוד מתרשם מהעבודה שלכם.
יורי שטרן: גם בפרק הזמן הקצר יחסית.
יורי שטרן: זה לא הרבה זמן אצלנו לתיקון הדברים שמופיעים בדו"ח מבקר המדינה, שתוך שנה פלוס, חלק גדול מהדברים התקדמו בצורה משמעותית.
יורי שטרן: עצם ההחלטה למשל, לבטל את הדיון הנוסף על בירור שמות זו החלטה אמיצה של בית הדין, ובוודאי למי שהתרגל לסדרים הקודמים.
יורי שטרן: אלי בן דהן: אני רוצה לומר עוד כמה דברים.
יורי שטרן: רבותי, דיברו פה על חוק הסנקציות.
יורי שטרן: אני רוצה שתדעו, שמאז שהחוק הזה נחקק ניתנו למעלה מ 400 פסקי דין בהם הוטלו צווי הגבלה על בעלים סרבני גט.
יורי שטרן: לישראלי הממוצע עיכוב יציאה מהארץ זה עונש כבד מאוד.
אלי בן דהן: אני אומר יותר מזה.
אלי בן דהן: כל מי שמצוי בבית הדין יודע שהשימוש בחוק, הוא מעבר להטלת הצו.
אלי בן דהן: עצם זה שבית הדין יכול לאיים היום על בעלים ולומר, רבותי, בדיון הבא יוטלו נגדך צווים, זה כשלעצמו מהווה כלי חזק מאוד כדי להביא את הבעלים לכך שיסכימו לתת את הגט.
אלי בן דהן: ב 5 השנים האחרונות היו שמונים בעלים בכלא.
אלי בן דהן: אז כולם יודעים שב 45 שנות המדינה הראשונות, היה אדם אחד, יחיא.
אלי בן דהן: אז כולם דיברו על יחיא.
אלי בן דהן: רבותי בחמש השנים האחרונות היו 80 בעלים בכלא.
אלי בן דהן: הנושא הזה הוא קפיצה שלא תיאמן בכלל.
אלי בן דהן: אז אפשר לבוא ולומר, זה עוד לא מספיק.
אלי בן דהן: גם אני אומר אולי זה לא מספיק.
אלי בן דהן: אבל תסתכלו על הכוס המלאה.
אלי בן דהן: תסתכלו על כמות התיקים המסתיימים כל שנה.
אלי בן דהן: למעלה מ 9500 זוגות שמתגרשים כל שנה ושנה.
אלי בן דהן: זה נעשה בעבודה מאומצת.
אלי בן דהן: דובר על הקו המיוחד שהוקם.
אלי בן דהן: אני רוצה להעלות עוד נקודה.
אלי בן דהן: הזכרת את נושא הקרן, אוהבים לדבר על הקרן הזאת.
אלי בן דהן: בכמה מקרים הקרן הזאת מטפלת?
אלי בן דהן: מדובר ב 30 מקרים בשנה, ב 25 מקרים בשנה?
אלי בן דהן: זה מה שמפריע לאנשים?
אלי בן דהן: זה מונע את האיזון?
אלי בן דהן: ובמה מדובר?
אלי בן דהן: מדובר בהחלטה שיפוטית של בית הדין.
אלי בן דהן: במקרים בהם אין לו פתרון אחר.
יורי שטרן: אבל מבקר המדינה קבע שאין שם נוהלים ואין קריטריונים ולכן השימוש בכספים האלה הוא שימוש בלתי מבוקר.
אלי בן דהן: אני אענה על זה.
אלי בן דהן: קודם כל זה לא נכון שהוא אינו מבוקר.
אלי בן דהן: הכל נעשה דרך חשבונות של מדינת ישראל.
אלי בן דהן: אין דבר כזה לא מבוקר.
אלי בן דהן: זה לא מהכיס הפרטי שלי.
אלי בן דהן: הקריטריון הראשוני והאולטימטיבי שלנו זה החלטה של בית הדין.
אלי בן דהן: מעולם לא יהיה מצב בו ינתן כסף לבעל מסוים אילולא יש החלטה, בהרכב שיפוטי, של בית דין רבני שקבע שבמקרה מסויים הפתרון יהיה בכניסה למשא ומתן עם הבעל על מנת שיתן גט.
אלי בן דהן: זה לא שאנחנו קובעים על דעת עצמנו, יש החלטה שיפוטית שאנחנו אחרונים שנבקר אותה, מי אני שאבקר החלטה של דיינים, ברגע שהחלטת בית הדין נקבעת, אנחנו מבחינתנו עושים כל מאמץ כדי לעזור ולפתור את הבעיה.
יורי שטרן: החלטה של משה דיין אתה תוכל לבקר?
אלי בן דהן: משה דיין עם כל הכבוד הוא לא דיין.
אלי בן דהן: הוא יהודי יקר ונחמד אבל הוא לא דיין.
אלי בן דהן: אני מדבר על החלטה שיפוטית של בית דין רבני.
אלי בן דהן: ואני רוצה לומר מילה אחרונה בעניין הזה של הצעות לפתרון.
אלי בן דהן: יש פה כל מיני אנשים שהציעו הצעות שונות, ועם כל הכבוד והיקר לאותם אנשים או רבנים, ואני אומר את זה להם ואני אומר את זה לפרוטוקול, כל מי שיש לו הצעה לפתרון, לא אני הכתובת ולא היועץ המשפטי של בתי הדין הרבניים הוא הכתובת.
אלי בן דהן: תלכו לרבנים הראשיים לישראל.
אלי בן דהן: הם האינסטנציה ההלכתית העליונה לקביעה איזה פתרון הילכתי יכול להתקבל ואיזה פתרון הילכתי אינו יכול להתקבל.
אלי בן דהן: אני האחרון שאחווה את דעתי בעניין הזה.
יורי שטרן: ניסיתם לקיים דיון כזה עם הרבנים הראשיים?
רחל עזריה: בוודאי שכן, וגם בכל העניין של חוק יחסי ממון הרבנים הראשיים דרשו לא לקיים את חוק יחסי ממון ולא לקדם אותו בחקיקה.
רחל עזריה: זה הרבנים הראשיים שעשו את זה.
יורי שטרן: אבל אתם, מתי בפעם האחרונה דנתם איתם?
בת שבע שרמן: נפגשנו עם דיינים, עם נציגים מבית הדין הרבני.
פרץ סגל: היה לפני כחודשיים ימים בוועדת שרים לחקיקה חבר הכנסת מלכיאור שגם אכפת לו מענייני הלכה, והוא הציע ביחד עם איגון "עיקר" שהוזכר כבר פה, וגם אנחנו היינו שותפים לעניין הזה, לתקן את חוק יחסי ממון.
פרץ סגל: בשעה שהיינו בוועדת שרים לחקיקה התקבל טלפון שסגן השר מלכיאור בלחץ הרבנים הראשיים מבקש להסיר את הנושא מסדר היום.
אלי בן דהן: למה, כי הוא מקיים דיון,
יורי שטרן: מה שאני מבקש, לפני ועדת שרים לענייני חקיקה, תשבו עם הרבנים הראשיים, מתי עשיתם את זה?
יורי שטרן: משה גפני: אני שומע שאומרים פה שהרבנים הראשיים היו אמורים להגיע לפה.
יורי שטרן: אדוני היושב ראש, כשנשיא בית המשפט העליון יגיע לפה בהזמנה אז יבוא גם הרב עמר נשיא בית הדין הרבני הגדול.
יורי שטרן: לא נהוג שהרבנים באים.
יורי שטרן: בוועדת הפנים היה לנו חוק בנושא רבני ערים, הלכנו אל הרבנים.
משה גפני: מתי נשיא בית המשפט העליון היה בוועדת החוקה?
פרץ סגל: סגן שרת החינוך הרב מלכיאור היה בקשר עם הרבנים הראשיים באופן ישיר לקדם את הצעת החוק הזאת, חשבנו שאין מליץ יושר יותר טוב ממנו, כי אף אחד לא יחשוד בו שהוא בא בשם אותם חוגים אנטי דתיים, אם אנחנו היינו באים ממשרד המשפטים תחת השר לפיד, אז כמובן שהיינו מתפרשים אחרת.
משה גפני: אבל אני ביקשתי ממנו במליאת הכנסת לעכב את זה, לא להביא את זה להצבעה, עד שהוא לא יישב קודם כל עם נשיא בית הדין הרבני הגדול וזה מה שהוא עושה.
משה גפני: הרי לאף אחד אין עניין, גם לו, להעביר חוק שאיננו מעוגן בהלכה.
משה גפני: אתה יודע כמה זמן עובר פה חוק.
משה גפני: אתה יודע יותר טוב מאחרים.
משה גפני: כמה חוקים אתם רוצים להעביר במשרד המשפטים ופתאום מגיע לך איזה שר בממשלה שלא מבין מהחיים שלו ומעכב את זה, אבל אני פשוט לא רוצה להגיד שמות.
אלי בן דהן: אני קורא לכל בעל הצעה לפתרון להיפגש עם הרבנים הראשיים, לשבת איתם ואני בטוח שבדרך של הידברות, לא בדרך של כיפוף ידיים, יש סיכוי טוב לקדם חקיקה.
אלי בן דהן: ואני אישית הוכחתי זאת פה בכנסת.
אלי בן דהן: אני לבד קידמתי חוקים רבים שנעשו מיוזמתנו.
אלי בן דהן: כולם מדברים על חוק הסנקציות, כשאני הבאתי אותו לכנסת אז כל אירגוני הנשים והאירגונים לזכויות האזרח יצאו נגדי, נגד החוק הזה, בסופו של דבר כולם מבינים היום שהחוק הזה הוא יעיל וטוב.
יורי שטרן: אני ביקשתי להתייחס לדברים שלא כל כך נדונו, להגדרת מסורבת בגט, לשימוש בסנקציות אמרת שזה גדל אבל עדיין כנראה לא מספיק.
יורי שטרן: תגיד אפרופו, היה נתון כמה זמן נמשך הדיון בשאר התיקים.
יורי שטרן: יש את התיקים שהם בהסכמה, ויש בנפרד את התיקים שהם פרובלמטיים, שהם תביעות.
יורי שטרן: כמה זמן נמשך בממוצע הדיון בתיק של תביעה ללא הסכמה?
יורי שטרן: והאם הזמן הזה גם הצטמצם בשנה האחרונה?
יורי שטרן: אם אתה יכול לתת לנו את הנתונים.
אלי בן דהן: אני כבר נתתי.
אלי בן דהן: 96 אחוזים מהתיקים בתביעות הגירושין הסתיימו ב 300 יום, בלא הסכמה.
אלי בן דהן: קודם היה למעלה מ 411 יום.
אלי בן דהן: וזה הודות לעבודה שאנחנו משתדלים לבצע כמה שאפשר.
אלי בן דהן: אני יכול להגיד שבשנה האחרונה נכנסה לעבודה השופטת שטרסברג כהן שהיא נציבת תלונות הציבור על שופטים, והיא בהחלט מקבלת תלונות על בתי הדין הרבניים, והיא מפנה תלונות אלינו.
אלי בן דהן: אגב, אני רוצה לומר, היא עובדת למעלה משנה, בפרק הזמן הזה, מי שהיא המליצה להעמיד לדין משמעתי היו חמישה שופטים.
אלי בן דהן: דיינים עדיין לא.
אלי בן דהן: אז עם כל הצעקות נגד בתי הדין הרבניים ועל הדיינים, היא עדיין לא מצאה דיין אחד שניתן להעמיד אותו לדין משמעתי, שיש נגדו עילה חזקה וטובה.
יורי שטרן: אם הוועדה לביקורת המדינה תבקש מהם למצוא כזה דיין?
אלי בן דהן: תמצאו, גם אני מבקש שתמצא,
משה גפני: כן, אבל זה לא פותר את הבעיה.
משה גפני: מצפים מבתי הדין הרבניים ליותר מאשר מצפים מבתי המשפט.
אלי בן דהן: אני מודע לכך בהחלט.
יורי שטרן: מה ההתייחסות שלך או של היועץ המשפטי שלכם להצעה הזאת שתהיה הגבלה, תקרה של זמן הדיון, שתוך שנה למשל, חייבים לסיים.
משה גפני: יש מציאות כזאת?
פרץ סגל: ההצעה הזאת, חוק האימוץ, וחברת הכנסת גילה פינקלשטיין אמרה, שנושא האימוץ הוא נושא רגיש.
משה גפני: אבל כאן אתה צריך החלטה שיפוטית.
משה גפני: אתה יכול לחייב בית משפט בהגבלת זמן?
פרץ סגל: אימוץ יותר קרוב לנושא,
יורי שטרן: אי אפשר, אם צד אחד אומר אני מבקש גט.
יורי שטרן: בסופו של דבר מגיע לו.
יורי שטרן: יש נושאים לא פתורים.
יורי שטרן: נושאים אלו יכולים לבוא להתדיינות אזרחית רגילה לאחר מתן גט.
יורי שטרן: אני שואל מהו המקרה שבגללו אי אפשר להגביל מלמעלה את תקופת ההתדינות בתיק הגירושין?
שמעון יעקובי: הגישה הזאת היא גישה מוטעית.
שמעון יעקובי: לבתי הדין הרבניים אין שום בעיה לתת לתת פסקי דין בכל תיק, כמעט בכל תיק, בתוך שלושה חודשים.
שמעון יעקובי: הבעיה היא שונה לחלוטין.
שמעון יעקובי: הבעיה היא העילה, אם יש עילת גירושין או אין עילת גירושין.
שמעון יעקובי: בן זוג שאומר אני רוצה להתגרש.
שמעון יעקובי: הרצון להתגרש איננו מהווה עילת גירושין.
שמעון יעקובי: הוא צריך להוכיח עילה.
שמעון יעקובי: אם התובע לא מוכיח את עילת הגירושין וברבים מהמקרים אין עילת גירושין, אין שום בעיה לתת פסק דין, דוחים את תביעת הגירושין.
שמעון יעקובי: בתי הדין כמדיניות, לא מעוניינים להשתמש בכוח הזה.
שמעון יעקובי: בתי הדין מחפשים לא את פסק הדין אלא את הפתרון המעשי.
שמעון יעקובי: אם יש סכסוך בתוך המשפחה, ואחד מבני הזוג רוצה לפרק את המשפחה, חושבים בתי הדין שיש צורך להביא לפתרון, או בגירושין או בשלום בית.
שמעון יעקובי: אבל אם אין עילה מה נעשה?
שמעון יעקובי: נדחה את תביעת הגירושין?
שמעון יעקובי: אם בתי הדין ידחו את תביעת הגירושין, כשיבוא האדם שתובע גירושין במהדורה הבאה ויאמר, עברו שנתיים, אני לא יכול יותר, אני מבקש עכשיו לחייב, כל מה שבית הדין יבדוק זה רק אם קרו שינויי נסיבות, ומי שייצא פגוע יהיו דווקא הנשים.
יורי שטרן: אני פעם גרתי בברית המועצות, והיה מצב של סירוב המוני לבקשות לצאת משם, ואלה שקיבלו סירוב היו מסורבי עליה.
יורי שטרן: כעינוי, כהחלטה הכי פוגעת, השתנתה המדיניות והפסיקו לתת תשובה.
יורי שטרן: הייתה תקופה שאני בדיוק נפלתי בה, שפשוט לא היו נותנים תשובה.
יורי שטרן: והתברר, שלאדם הרבה יותר קל לקבל סירוב ולהתמודד עם המצב הוודאי הזה, מאשר לשבת כל יום לחכות לתשובה.
יורי שטרן: זה אמנם לגמרי לא דומה אבל אני חושב שפסק דין הוא פסק דין.
יורי שטרן: אם אתם לא רואים עילה ואתם לא מגיעים לשלום בית תוך שנה או משהו, אתם פוסקים שאין עילה, אז אותה תובעת היא תתמודד עם זה אבל היא לא תהיה ללא מגבלה בכלל במצב אין סופי הזה של המתנה להחלטה.