GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריק יקואל: אני לא רוצה לדבר פה על נתונים של צה"ל כי לא קיבלתי את אישורם לחשוף נתונים שלהם אבל אני רק יכול להגיד שהלוואי והיינו לקרובים להתפלגות הפנימית, לתמהיל הפנימי של התקציב הצהלי.
אריק יקואל: אנחנו רחוקים ממנו מאד.
יורי שטרן: אני רק מדבר על ההגדלה של הקטע הזה של הגימלאות שזה בעצם לא חלק מהתקציב השוטף האמיתי.
אריק יקואל: נכון.
אריק יקואל: אבל אני התייחסתי גם לזה.
אריק יקואל: אני התייחסתי לחלק הזה של המרכיב הזה של הגימלאות או התקציב בתוך השכר, אצלנו המצב הרבה פחות טוב מאשר בגופים אחרים כמו צה"ל.
אריק יקואל: אם אנחנו סומכים את המרכיב של קבע ושכר ביחד, אנחנו מגלים שבעצם זה בדיוק עונה לשאלתך, אדוני, אנחנו מגלים שבדיוק 14 אחוז צריכים להחזיק את אותם 86 אחוז.
אריק יקואל: זה יחס תקציב בלתי סביר, לא ניתן לתפקד באמצעותו.
אריק יקואל: הוא קשיח לחלוטין.
אריק יקואל: גם ה- 16 אחוז, גם ה- 14 אחוז האלה חלקם הארי כמעט כולם קשיחים לחלוטין.
אריק יקואל: היכולת לשחק או היכולת לשנות המרכיבים הקשיחים של חשמל, מים, ארנונה, דלק וכן הלאה כמעט לא קיימת שמחזיקים סדר גודל כזה של כוחות, צי כזה של רכב, כמות כזאת של בנינים, הדברים האלה הם אוטומטיים, אי אפשר כמעט ואי אפשר לשלוט בהם ולכן התקציב הזה הוא קשיח מאד.
אריק יקואל: המפכ"ל כבר דיבר על זה, אבל יש שקף ואני אראה אותו, זה הגידול באוכלוסייה במדינת ישראל.
אריק יקואל: האמת היא שבמרכיבים שונים יש מה שנקרא טייס אוטומטי כשבונים שכונה חדשה אז אני מניח שבונים שם בית כנסת, אבל לא בהכרח שבונים ישוב חדש בונים בו תחנת משטרה חדשה ובעצם אפשר פה לראות את ההתפתחות, הגידול באוכלוסייה, אלה הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אפשר לראות שהגידול הוא בקו עולה במשך השנים וטוב שכך, אבל הגידול במשטרה הוא לא בהתאם ולכן היחס הוא הולך ורע במשך השנים.
אריק יקואל: אני אדבר מילה על מצבה התקציבי של משטרת ישראל.
יורי שטרן: לפני כן, בכל זאת אני בקשתי את ההשוואה הזאת כי פעם נתתם, לפני שנתיים נתתם מספר שוטרים לאלף תושבים אצלנו, זה 3.3 וזה בירידה.
יורי שטרן: כמה זה באירופה למשל?
יורי שטרן: או כמה זה בארצות הברית?
יורי שטרן: כי היו לכם את הנתונים.
אריק יקואל: אני חושב שיש קושי רב מאד להשוות אותנו למשטרות אחרות, וההשוואה הזאת תהיה לא הוגנת לשני הצדדים ואני מיד אסביר.
אריק יקואל: המשטרה במדינת ישראל היא משטרה שונה מן המשטרות האחרות.
אריק יקואל: ארצות הברית זו בכלל דוגמא לא טובה.
אריק יקואל: אני לא יודע להשוות לצרפת ואני אחזור ואומר למה אני חושב גם שההשוואה הזאת תחטא לשני הצדדים.
אריק יקואל: כי המשטרה במדינת ישראל עושה סדרה של משימות שבמדינות אחרות יש גופים שונים שעושים אותם.
אריק יקואל: ואנחנו בתוך המשטרה מחזיקים גם משטרה ירוקה וגם כחולה, אנחנו משימות שבמדינות אחרים עושה אותם, מה שקוראים ז'נדרמריה ולכן ההשוואה הזאת היא לא הוגנת.
אריק יקואל: היא לא נותנת שום דבר ולכן אנחנו גם נמנעים מלהציג אותה.
אריק יקואל: ואפשר לשחק עם הנתונים.
יורי שטרן: זאת פשוט הערת אגב שלי אבל אני חושב שאתם לא צודקים כי ממה שאני זוכר, בלי שום תוספות, בלי ז'נדרמריה, בלי כלום, עדיין המשטרות ברוב מדינות אירופה גדולות בהרבה, יחסית לאוכלוסייה וכשאתה אומר שכשהמשטרה בעצם אצלנו מטפלת בדברים ששם מטפלים בהם כוחות נוספים, אז אתה רק מחזק את ההשוואה הזאת.
יורי שטרן: אם היא מטעה אז כלפי מטה כשההפרש האמיתי הוא הרבה יותר גדול.
יורי שטרן: לכן אני כן הייתי מבקש מכם לבדוק את הנושא הזה כי אני אומר, הבדיקה הזאת פעם נעשתה, אני זוכר שההשוואה היתה מאד מרגיזה, הייתי אומר.
אריק יקואל: הנושא ייבדק.
אליעזר זנדברג: אני מבקש לרגע לרדת מהמצגת היפה ומהנתונים ולעמוד עם שתי רגליים על קרקע המציאות.
אליעזר זנדברג: אני ראיתי שאחת המטרות שהמשטרה שמה לנגד עיניה היא שיפור תדמית המשטרה בקרב הציבור.
אליעזר זנדברג: זאת בהחלט משימה ראויה והשאלה שלי היא כיצד חושבת המשטרה לשפר את התדמית?
אליעזר זנדברג: ולמה אני שואל את זה?
אליעזר זנדברג: גם אני נוהג בכביש, ומה שאני רואה רואים גם נהגים אחרים.
אליעזר זנדברג: ההפקרות ניכרת על הכביש, מהרגע שאתה נכנס למכונית.
אליעזר זנדברג: כל זה נעשה מתוך ידיעה ברורה של הנהג האלים, שהוא לא ייתפס מפני שלא רואים את השוטרים, לא רואים את אותה ניידת סמויה שפתאום צצה לה מתוך הסמטה ומגיעה בצפירה רמה עד לנהג המשתולל , עוצרת אותו, לוקחת לו את הרשיון, מעכבת הרשיון ל- 12 שעות או 24 שעות ולמחרת מביאה אותו לדין ובצורה כזאת אפשר יהיה לשפר את התדמית של המשטרה.
אליעזר זנדברג: אנשים שמתלוננים על כך שפרצו לבתיהם כמעט שלא נענים.
אליעזר זנדברג: והשאלה שלי עוד הפעם, נעזוב לרגע את המצגת היפה, איך המשטרה מתכוננת או מתכננת לשפר את תדמיתה בקרב הציבור?
אליעזר זנדברג: התדמית היא תולדה של היום יום, היא לא תולדה של מצגות, התדמית היא נוצרת מרגע שהאזרח יוצא מביתו וחוזר לביתו, כך נוצרת התדמית ושאלתי, ואני חוזר עוד הפעם, מה תעשה המשטרה?
אליעזר זנדברג: ואני יודע שיש בעיות תקציב, אני יודע שיש בעיות של משאבים, אבל בכל זאת השאלה נשאלת ואני מבקשת את התשובה.
משה קראדי: אדוני המבקר, עצם העובדה שהנושא הזה הוצג כאחת מן המשימות של המשטרה והמשרד לביטחון פנים זה בעצם מלמד על העובדה שזה נושא שעומד בראש סדר העדיפות שלנו.
משה קראדי: זה נושא להצעה בפני עצמה שלא נמצאת כאן לפנינו אבל אולי אתה נתת את נושא התנועה אז אני רק אתייחס לעניין הזה כי פורסם בכלי התקשורת על מרשם אסטרטגי שנעשה באגף התנועה שבסופו של דבר, בתצורה האחרונה זה מתייחס בדיוק לנקודות שאתה נגעת שאנחנו במסגרת התיעדוף של המשאבים תדמיתה של המשטרה נוצרת, בסופו של דבר מאותן אלפי נקודות חיכוך שוטר-אזרח, זה נכון בבית, זה נכון ברכב, זה נכון בדו"ח התנועה.
משה קראדי: אני אתן את הדוגמה של נושא התנועה, הולך להביא לידי ביטוי בדיוק את הטיפול כנגד העבריינים או כמו שאנחנו קוראים להם – בריוני הכביש- ולאו דווקא כלפי אותה אוכלוסייה שהיא אוכלוסייה נורמטיבית שיכול להיות שמעת לעת היא טועה אבל אפשר גם לטפל בה בדרך אחרת ולאו דווקא בדרך של רשימת דו"ח תנועה.
משה קראדי: זה נושא מורכב שהוא הרצאה בפני עצמה ואני אשמח שתזמין אותנו ונעשה בפניכם הרצאה על הנושא.
אליעזר זנדברג: יפה, אני יודע שהנושא איננו קל אבל אולי חשבתי לקבל קווים כלליים ואני אומר לך, אני, בעברי הרחוק הייתי גם שופט תעבורה, בעברי הרחוק הרחוק ואני זוכר את אותם אופנועים על הכביש שאיך שהם היו דולקים אחרי העבריינים ופחדם נפל על כל אלה שנסעו בכביש וזה היום ההרתעה איננה ניכרת.
מל פולישוק-בלוך: אולי בגלל שאין כסף.
אליעזר זנדברג: יכול להיות.
אליעזר זנדברג: אני לא אמרתי, אני אמרתי מקודם שאינני מתעלם מן הבעיות , בעיות תקציב ובעיות משאבים אבל בכל זאת, למרות הכל מה משיבה המשטרה לאזרח?
אליעזר זנדברג: האם זאת תשובה לומר, אין לנו כסף?
אליעזר זנדברג: אין לנו משאבים?
יורי שטרן: נחזיר את השאלה למשטרה.
גדעון עזרא: הנקודה שאתה מעלה היא מאד חשובה, אני רוצה להתייחס ברגע אחד לתנועה.
גדעון עזרא: מספר ושטרי התנועה ב- 1997 אולי זה כבר אחרי תנועת האופנועים שאותה אתה זוכר ול- 2005 זה אותו מספר של שוטרי תנועה.
גדעון עזרא: כאשר כמויות הרכב שנוספו וכמות האוכלוסייה שגדלה בצורה מאד משמעותית.
גדעון עזרא: יחד עם זאת, אנחנו במשטרת ישראל המגמה כרגע ולפי האסטרטגיה של ראש אגף התנועה, המגמה היא לא להילחם בחניות הפשוטות אלא להילחם בעבירות החמורות.
גדעון עזרא: וזה שינוי מגמה והוא יפנה שוטרים למקומות הנכונים.
גדעון עזרא: יחד עם זאת, בשיפור, אני לגבי פניות האזרחים למשטרה.
גדעון עזרא: משטרת ישראל לפי דעתי צרכיה להגיד לאזרח, בחלק גדול מהמקרים, התשובה של האזרח כאשר גובלת במכוניתו, התשובה הטובה ביותר שיחזירו לו את האוטו וזה לא תמיד אפשר ולכן, כאשר האזרח מתלונן במשטרה והוא לא זוכה לכך שמה שנגנב ממנו הוחזר לו והרכב שנגנב הוחזר לו, האזרח יוצא מתוסכל ואומר, המשטרה לא שווה.
גדעון עזרא: אני אומר לך אדוני המבקר, שלפי דעתי מוטב לה למשטרה להתרכז בדברים החשובים.
גדעון עזרא: למשל, כאשר אזרח אומר, היתה אצלי גניבה בבית, תן למשטרה להחליט אם היא תבוא לביתו של האזרח או תעשה דבר יותר חשוב באותה שעה.
גדעון עזרא: הכל ואני אומר לך, חלק משמעותי מאד מעבודת המשטרה זה חוסר מודיעין ומענה לבעיות שקיימות והנושא של המודיעין והמשטרה והחקיקה התורמת שתתרום ליכולת עבודת המשטרה, היום להביא עד זה דבר בלתי אפשרי משום שאתה לא יכול להגן על העד והכל מתחיל ונגמר במודיעין, כולל הנושא שלשמו קראו לכאן לראשי הרשויות, לחלק מראשי הרשויות, בנושא שתוקפים אותם ואין מידע מי תקף אותם.
גדעון עזרא: המשטרה לפי דעתי, מדי פעם, בימים האחרונים ראינו את הסיכול, את נושא הלבנת ההון בבנק הפועלים בסניף הירקון מצד אחד והמקרה השני, אני חושב שהמשטרה עשתה עבודה גדולה כמובן שזה ל צריך להיות מוכח.
גדעון עזרא: והדבר השני, זה מניעת הפיגוע באמצעות טיל לאו על אחד מראשי חבורות הפשע שההשקעה בכל אחד ואחד מהדברים הללו זה שנות עבודה רבות של הרבה מאד עובדים והמשטרה איננה יכולה להקדיש לכל נושא בגודל שלה, היא לא יכולה להקדיש לכל נושא את הכל.
גדעון עזרא: דבר נוסף זה יחסו של השוטר בדיבור הפשוט והרגיל עם האוכלוסייה, הדבר הנוסף זה שהמשטרה והדוברות של המשטרה תהיה דוברות נכונה, לא להתבייש להגיד טעיתי, לא להתבייש לבוא ולהגיד שכחתי, לא להתבייש לבוא ולהגיד עשיתי את זה בשיתוף פעולה של גורמים אחרים.
גדעון עזרא: כל זה שייך לתדמית המשטרה ובסוף בסוף אני אומר גם, שבאיזה מידה הכנסת תסייע לעבודת המשטרה, משרדי הממשלה יסייעו לעבודת המשטרה, יש פה במצגת כמה עבודת משטרה יכולה לחסוך למדינה, אתה בטח תראה את זה אז אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.
גדעון עזרא: ואני אומר לך רק דבר אחד, צריך לצאת מהדיון הזה עם תשבוחות גדולות גם לשוטרי משטרת ישראל וגם למתנדבים של משטרת ישראל שהם מאד משמעותיים.
אליעזר זנדברג: התפקיד שלי לבקר ולא לתת תשבוחות.
אריק יקואל: ברשות
אריק יקואל: כם נמשיך בהצגת הנתונים.
אריק יקואל: אין לי מחלוקת עם דברי המבקר אבל אני חושב שמה שנראה על השקפים בכל זאת מסביר מה שקורה ברחובות כי זה מתחיל מכאן ותמונת המצב שאני מציג על גבי השקף כרגע זה שהמשטרה נמצאת במשבר תקציבי שמביא לשני דברים.
אריק יקואל: קודם כל, מה שרואים בצד ימין זה קיצוצים מצטברים.
אריק יקואל: ב- 3 השנים האחרונות בתוכניות הכלכליות השונות ובקיצוצים הרוחביים השונים שהושתו על משרדי הממשלה, תקציב משטרת ישראל קוצץ בצורה משמעותית מאד.
אריק יקואל: אני אראה את המספרים אחר כך, אנחנו מדברים על מאות מיליוני שקלים מתוך עוגה קשיחה שראיתם.
אריק יקואל: מה שקורה בצד שמאל זה כתוצאה מהעניין הזה תמונת המצב היא כזאת שמערך הרכב נמצא במצוקה אמיתית.
אריק יקואל: מתוך צי כלי רכב של 4300, כ- 50 אחוז הם כאלה שהם ברי החלפה, זאת אומרת, עברו מעל 300 אלף ק"מ ב- 5 שנים.
אריק יקואל: זאת אומרת, חצי מהצי של משטרת ישראל הוא כלי רכב ישנים שקשה מאד לדלוק אחרי עבריינים איתם ואני אומר, כי זאת האמת.
משה קראדי: נגיד את זה בצורה אחרת.
משה קראדי: אלה כלי רכב שלהחזיק אותם עולה יותר יקר מאשר להחליף אותם.
אריק יקואל: אמת.
אריק יקואל: והדבר השני שרואים שם שנפגע הוא פיתוח ורכש מינימליים שאינם מאפשרים להחזיק את הקיים ויש המון מצוקה בכל מה שקשור בנושא תשתיות, אני לא אכנס כמובן לפרטים אבל אני רק רוצה לתת את התמונה הכוללת.
אריק יקואל: בסך הכל הפער התקציבי הוא פער עצום.
יורי שטרן: אולי תעשו מועדון הרכב הישן ואז תרוויחו כסף מהתצוגה.
אריק יקואל: אני רוצה להגיד לאדוני שיותר יקר להיות עני מאשר להיות עשיר, להחזיק רכב ישן עולה הרבה יותר יקר מאשר להחזיק רכב חדש וזה בא לידי ביטוי כי זה מן מעגל קסמים.
אריק יקואל: היות וכלי הרכב הם ישנים, מוציאים יותר כסף על תיקונים, יש פחות כסף להחליף וזה מן מעגל שצריך פעם אחת לפרוץ אותו ולצאת ממנו.
אריק יקואל: איך הסתדרנו עד היום, אני לא אכנס לכל הפרטים אבל מה שעשינו ב- 2 או 3 מילים, עשינו כמה דברים של בלית ברירה.
אריק יקואל: אחד, אנחנו החזקנו פערים גדולים במצבת כוח האדם שלנו, במילים פשוטות, אנחנו לא גייסנו אנשים.
אריק יקואל: לא גייסנו אנשים ככמות התקנים או יותר נכון, כי כמות השיאים התקציביים שלנו שמרנו על פער כדי שאנחנו נוכל לספוג את הפערים שיש לנו בתקציב.
אריק יקואל: הדבר השני, אנחנו לא ביצענו רכש, כלי הרכב הם דוגמה אחת קיצונית לעניין הזה, אנחנו פשוט לא ביצענו רכש בצורה ארוכה של דברים והדבר בא לידי ביטוי בשחיקת הציוד והאמצעים של משטרת ישראל.
אריק יקואל: והדבר השלישי, פגענו בכל מיני תקציבים שקשורים החל בבינוי ותשתיות וכלה בתנאי השירות של השוטרים.
אריק יקואל: התמהיל הלא סביר שאותו הצגתי ש- 86 אחוזים מתוך תקציב המשטרה הוא קשיח, הוא הולך לשכר וגימלאות ורק 14 אחוזים הולכים לדברים האחרים.
אריק יקואל: הוא כדור שלג שמזין את עצמו כל הזמן היות והקיצוצים הרוחביים הם בדרך כלל בתקציבי הקניות אז היחס בין תקציב הקניות לבין השכר הולך ומשתנה לרעה כל הזמן ובסופו של דבר, תמונת המצב הסופית, אתם רואים שם את השמן והרזה, תמונת המצב הסופית היא כזאת שהמשטרה לא מצליחה לספק לשוטרים את האמצעים כדי לבצע את משימותיהם בדרך הראויה.
אריק יקואל: כלי הרכב היתה דוגמה אחת אבל אני יכול לתת דוגמאות גם בתחום הטכנולוגיה וגם בתחומים אחרים ואני מקבל את המחמאה שאנחנו, שחלק מהטכנולוגיות שלנו הן באמת מהמובילות בארץ.
אריק יקואל: למציאות שבה אנחנו נמצאים יש שני פתרונות אפשריים.
אריק יקואל: ורק שניים.
אריק יקואל: אחד, שמישהו והמישהו הזה זה האוצר, יתגבר את תקציב הקניות של משטרת ישראל.
אריק יקואל: לא את השכר, לא את הגימלאות, אלא יתגבר משמעותית את תקציב הקניות והפיתוח כדי שהיחס הזה יהיה שונה כדי שיהיה אפשר לנהל משטרה אחרת.
אריק יקואל: אני פה אכניס מילה שהיא לא תקציבית אבל אני חושב שהיא חשובה והיא קשורה גם למה שנאמר פה במהלך הדיון.
אריק יקואל: משטרה טובה היא לא רק משטרה שרצה לטפל בפשעים אחרי ביצועם.
אריק יקואל: משטרה טובה היא משטרה מרתיעה, שמונעת את היווצרות הפשע.
אריק יקואל: משטרה שכשמי שעולות במוחו מחשבות קרימינליות הוא נמנע מלעשותן בשל זה שהוא יודע בהסתברות גדולה הוא ייתפס ובטווח לא רחוק הוא יגיע לגזר דין ולמיצוי הדין.
אריק יקואל: ולכן הדרך הנכונה היא לתגבר את תקציב המשטרה כדי שאפשר, אני אומר שוב, לא את כוח האדם אלא את הדברים האחרים כדי שאפשר יהיה להגיע למשטרה יותר אפקטיבית, יותר מרתיעה.
אריק יקואל: אנחנו מדברים על סדרי גודל של מאות מיליוני שקלים.
אריק יקואל: נורא או לא זה תלוי באיזה צד של המפה נמצאים, בצד שזה חסר זה נורא מאד.
אריק יקואל: זאת דרך אחת.
אריק יקואל: הדרך השניה בהנחה שאף אחד לא מוכן לתת להגדיל את העוגה הזאת אז הדרך השניה היא לשנות את התמהיל הפנימי והדרך של שינוי התמהיל הפנימי היא רק באמצעות הורדת כוח אדם.
יורי שטרן: שהוא גם ככה חסר, ובגדול.
אריק יקואל: זה נכון אבל אנחנו נמצאים במילכוד מסוים ואני כבר הראיתי את תמהיל התקציב שבמצב הנוכחי אי אפשר להמשיך, זה לא מצב סטטי אלא זה מצב שאי אפשר להמשיך בו.
אריק יקואל: היות והיו סידרה של קיצוצים במהלך השנים האחרונות, הסכום המצטבר של הקיצוצים בשלושת השנים האחרונות מגיע לכ- 460 מיליון שקל, היות וכך, במצב הנוכחי אי אפשר להמשיך.
מל פולישוק-בלוך: כן, אבל אז יבוא המבקר ויגיד לך שאין לך שום הרתעה כי הקצת שיש היום לא יהיה לך מחר אז איך אתה יכול להרשות לעצמך לקצץ עוד?
אריק יקואל: על זה אומרים, "אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי".
אריק יקואל: נכון, יבוא המבקר וזה מה שהוא יגיד.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאסור להראות לכם את החלופה הזאת כי היא פשוט לא קיימת.
אריק יקואל: זה לא קשור לחלופה, זה קשור לניהול כלכלי.
אריק יקואל: אם האוצר או אם המדינה היתה מחליטה שהיא פותרת את הבעיה באמצעות זה שהיא מקצה למשטרה כגודל הקיצוץ שהיה במהלך שנים אז לא היינו מראים חלופה אחרת.
אריק יקואל: היות ולא הציגו את החלופה הזאת, אף אחד לא מוכן לשים את הסכום הזה, אין לנו ברירה, זאת לא חלופה שאנחנו מציגים, זאת חלופה של אין ברירה.
משה קראדי: לשאלתך, לא רק שאנחנו חושבים שלא צריך להוריד אלף שוטרים אלא אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לפחות עוד כחמשת 5000 שוטרים כדי להתמודד עם המציאות שבה אנחנו חיים.
אריק יקואל: זה נמצא במצב שבו אנחנו אומרים, עד כאן, אי אפשר להמשיך.
אריק יקואל: ישובים פה אנשי האוצר ואת יכולה לשמוע מהם, אם אנחנו ממשיכים במצב הנוכחי, תקציב הדלק של המשטרה ייגמר בחודש הבא.
אריק יקואל: עכשיו, אין דרך כזאת, ז את אומרת אז הביקורת לא תהיה על זה שאנחנו לא דולקים אחרי עבריינים.
יורי שטרן: אז במצב כזה אתה תקפוץ לי בבקשה לסוף המצגת ותגיד לי מה תעשו עם ההתנתקות ואיזה סדר כוחות אתם מקציבים לעניין הזה ומה יישאר לנו כאזרחי המדינה המסתובבים ברחובות, או בקניונים או יושבים בבית בתקווה שלא יבוא גנב.
יורי שטרן: מה יישאר לנו להגנה יומיומית שלנו?
אריק יקואל: אני מיד אומר אבל ברשותך, אדוני היושב ראש, היות והמצגת מסודרת באיזה לוגיקה הייתי מעדיף ללכת בה ולהגיע לשקף של ההתנתקות.
אריק יקואל: מה שנסגר, בסופו של דבר, עם האוצר בהנחות שאותן אמרתי זה שאנחנו עושים שני מהלכים, אחד, אנחנו עושים צעדי ריסון מידיים שכוללים מספר קיצוצים פנימיים בתוך המשטרה והסטת משאבים והשני , אנחנו נכנסים לתוכנית של 3 שנים שבה בסופו שלדבר אנחנו מורידים כ- 2000 שוטרים.
אריק יקואל: 1000 משנת 2005 ואם לא נמצא פתרונות תקציביים אחרים לא תיוותר בידינו הברירה.
יורי שטרן: פעם אני זוכר שכשעוד משה קראדי היה מפקד המחוז אני זוכר שהיו רכבים לכל מיני דרגות פיקוד כאשר היו חסרים רכבים בשטח והיו כל מיני ניפוחים במערכת ואני התרשמתי שזה לא שנגמר אבל קוצץ מאד.
יורי שטרן: מאיפה היום אתם מורידים 1000 איש כאשר חסרים שוטרים בשטח?
משה קראדי: אז זאת בדיוק הבעיה כי לשאלה שלך, אם לא יהיה וזה חשוב להבהיר כאן, אם לא תהיה תוספת תקציב, כפי שאמר ראש אג"ת, בנושא הקניות, כדי להמשיך ולהתקיים במציאות הזאת, אנחנו צריכים להוריד 1000 שוטרים ב- 2005 ו- 1000 שוטרים ב- 2006 – 2007 וזה להוריד 2000 שוטרים כאשר לדעתנו להוריד מספר כזה של שוטרים ברור לך מה המשמעות.
משה קראדי: מאיפה להוריד את זה?
משה קראדי: בסופו של דבר מכל המקומות ומכל המקומות זה אומר, שוב, פגיעה ביכולת לתת שירות יותר טוב לאזרח והגנה יותר טובה לאזרח ותכף אריק ימשיך ואתה תראה בעצם איך זה מביא לידי ביטוי את יכולת צמצום הפעילות של משטרת ישראל.
אריק יקואל: אנחנו מתכונים להוריד בשנת 2005 1000 שוטרים ועוד 150 כלי רכב.
אריק יקואל: שנת 2006 ו- 2007 אם לא נמצא מקורות תקציביים אחרים אנחנו נצטרך להוריד 1000 שוטרים נוספים ועוד כ- 100 כלי רכב נוספים.
אריק יקואל: במילים אחריות ופשוטות, המשטרה תהיה יותר קטנה ובהמשך לשאלתך, אדוני, לגבי הדברים הפנימיים שאנחנו עושים, אחד מהצעדים שנעשים זה גם קיצוץ של 13 אחוז בכל הדרגות במשטרת ישראל.
אריק יקואל: כל דרגה תקוצץ ב- 13 אחוז ואנחנו הולכים להיות עם פחות מכל דבר כדי לנסות להתכנס לתוך המסגרות היותר מצומצמות.
יורי שטרן: שזה אומר בין היתר הורדת המוטיבציה לשוטרים להישאר בשירות כי הפרספקטיבה באמת להתקדמות היא תצומצם מאד.
יורי שטרן: אני גם רוצה להזכיר, לא כולם יודעים שמשטרת ישראל היא נמצאת בתחתית בעצם של סולם המשכורות, אפילו בשירות הציבורי ולכן יכולת הקידום היא הכרחית כמעט בשביל שלשוטר יהיה רצון באמת להמשיך לשרת.
יורי שטרן: הוא מקבל מעט כסף אבל יש לפחות את העלייה ההדרגתית הזאת.
יורי שטרן: ברגע שמצמצמים בדרגות היותר גבוהות אז השוטר הוא תקוע.
אריק יקואל: האוצר, אל מול הסיכום הזה אמור להכניס 195 מיליון שקל כדי לסגור את הפער ואנחנו קיבלנו במקביל עוד 700 שיאים של שוטרי חובה, זה אומר בעצם חיילים שישרתו במשטרה, יעשו את שירותם הצבאי במסגרת המשטרה, מה שנקרא- שח"ם- שירות חובה משטרה.
יורי שטרן: שזה מג"ב.
אריק יקואל: זה לא מג"ב, אלה שוטרים כחולים והם עושים את שירות החובה שלהם במשטרה.
יורי שטרן: זאת אומרת שהקיצוץ השנה יהיה 300 שוטרים.
יורי שטרן: או שזה לא מתקזז?
משה קראדי: זה לא מתקזז כי שוטר חובה הוא לא שוטר.
משה קראדי: שוטר זה מקצוע.
משה קראדי: זה חלופה יחסית שנותנת חלק מהפתרון, לא פתרון מלא.
אריק יקואל: אני אומר מספר מילים על ההתנתקות ואם יהיו שאלות אז אענה וארחיב.
משה קראדי: אז רק אומר משפט אחד לפני שאריק ממשיך, שהתוכנית הזאת שהוצגה כאן וסוכמה עם האוצר היא לפני שמשטרת ישראל ידעה שיש תוכנית התנתקות ושהמשימה גם תוטל עליה.
משה קראדי: זאת אומרת, כרגע אריק נכנס לשינויים שחלו כתוצאה מזה.
אריק יקואל: ההתנתקות קודם כל המשימה.
אריק יקואל: אנחנו מדברים על משימת הפינוי אבל המשימה משטרת ישראל היא לא רק בפינוי, המשימה של משטרת ישראל היא גם בתוך הארץ, אני חושב שאני פטור מלהסביר את נושא הפרות הסדר, חסימות הצירים ושאר גילויי המחאה שטורדים את משטרת ישראל ודורשים ממנה גם כוחות וגם משאבים בהיקפים רחבים וזה צפוי להיות לאורך זמן.
אריק יקואל: אני מיד אראה איך אנחנו רואים את התמונה הסופית ולגבי הסד"כים המספרים כבר פורסמו, אנחנו מתכוונים להכניס כ- 2500 שוטרים פנימה למשימת הפינוי יחד עם עוד 2500 חיילים.
אריק יקואל: לשאלתך של מי יישאר לאחור, נקבעה שגרה של קו אדום.
אריק יקואל: יש קו אדום של שוטרים שיעשו את משימות הברזל שלנו.
משה קראדי: אני ברשותך אפרט את זה באופן מאד ברור.
משה קראדי: סך הכל סדר הגודל של הכוח של השוטרים שיעמדו לרשות משטרת ישראל הוא כ- 18 אלף שוטרים.
משה קראדי: מתוכם כ- 2500 יעסקו במשימה תחת פיקודו של צה"ל בפינוי הישובים תחת פיקודו של צה"ל.
משה קראדי: כ- 10,000 שוטרים ימשיכו לעשות משימות קו אדום.
משה קראדי: כשאני מדבר על משימות קו אדום, משטרת ישראל בשלושת החודשים של הפינוי תעבור לעבוד, שוטרי משמרת ישראל בשתי משמרות ולא בשלוש משמרות.
משה קראדי: זאת אומרת, כדי לתת שירות סביר לציבור, השוטרים יעבדו במשך 3 חודשים בשתי משמרות ביממה ולא ב- 3 משמרות ביממה שמקדם השחיקה של העבודה.
יורי שטרן: זאת אומרת, המשמרת תהיה ארוכה יותר?
משה קראדי: היא תהיה 12 שעות ולא 8 שעות כפי שהיום.
משה קראדי: ולפרק של זמן של 3 חודשים מדובר בשחיקה, מקדם שחיקה גבוה ולאחר מכן יוותרו בידי משטרת ישראל כ- 5000 או 4500 שוטרים כדי לטפל בכל שאר המשימות שאנחנו כרגע לא יודעים על קיומן, אבל אנחנו מניחים, כפי שאמר אריק שהמשימה הזאת תגרור אחריה גם משימות של מחאה כאן בתוך מדינת ישראל סביב משרדי ממשלה, סביב הכנסת, בצמתים שיחייבו השקעה של כוחות נוספים.
יורי שטרן: אם אני מפרש את זה נכון, אם אתה בונה שתי משמרות במקום 3 זה אומר שהכוח המשטרתי למשימות השוטפות המינימליות הוא מתקצץ בכשליש כי אז אתה מעסיק את האנשים במקום 8 שעות 12 שעות.
יורי שטרן: עכשיו, אני לא יודע אם מבחינת הסכמי עבודה וכו' וחוקים בכלל אפשר 3 חודשים להחזיק אנשים במשמרות כאלה ארוכות ולמה זה יביא.
יורי שטרן: אני שואל את השאלה שהיא לא רטורית, תיתן את זה במספרים אבסולוטיים, כלומר, נכון להיום אתה מעסיק למשימות השוטפות תוריד כמה שניתן להפריד פה נגיד מלחמה בטרור, תוריד את הפשיעה המאורגנת דברים כאלה ייחודיים, כמה בשוטף יש לנו כאזרחים שוטרים לרשותנו היום וכמה יישאר בשלושה חודשים האלה של פינוי.
משה קראדי: קשה לעשות את ההבחנה הזאת משום שהשר דיבר על מודיעין אז כדי לתת לך את התשובה מה יהיה ביולי, אוגוסט, ספטמבר אנחנו צריכים לדעת מה יהיה.
משה קראדי: נכון לעכשיו, אנחנו יודעים רק דבר אחד ש- 2500 שוטרים מהמשטרה הולכים לבצע את המשימה.
משה קראדי: כל השאר הדברים תלויים בעצם בהתפתחויות שיהיו.
משה קראדי: אנחנו כרגע חיים על הנחות עבודה אבל אנחנו אומרים, כדי לעמוד במשימה מינימלית לשירות הציבור אחד הדברים שאנחנו עושים, אנחנו מגייסים את כל 18 אלף השוטרים למשימות ושיטת עבודה ובהיקף פעילות וברמת פעילות של שתי משמרות במקום שלוש משמרות.
משה קראדי: מדובר פה על היערכות גם היא היערכות עקיפה כתוצאה ממשימת הפינוי וזה היערכות של משטרת ישראל לאו דווקא בפינוי הישובים אלא במשימות שאמורות לדוגמא למנוע או לאכוף את החוק שקבעה הכנסת שביום מסוים במידה כשיחליט ראש הממשלה על איסור הכניסה לגוש קטיף או לצפון השומרון את החוק הזה צריך לאכוף וכדי לאכוף את החוק הזה צריך להציב שוטרים למשימה הזאת.
משה קראדי: זאת אומרת, זה הקצאה של שוטרים נוספים למשימה של מניעת כניסת תושבים למקום שהחוק אוסר כניסתם, זה גם תוספת של עוד 1000 שוטרים למשימה הזאת למשל.
אריק יקואל: אולי השקף הזה יענה על שאלות שאדוני שואל.
אריק יקואל: אני אנסה להסביר מה אנחנו רואים פה.
אריק יקואל: אנחנו רואים פה את הקו הזה שהוא קו השגרה.
אריק יקואל: זה מה שעושים ביום יום מבחינת היקף פעילות, מבחינת סד"כים שפורסמו בשטח וכן הלאה.
אריק יקואל: הקו הסגול הזה שעולה בצורה חדה הוא הקו שמראה את משימת הפינוי הוא לתקופה קצרה יחסית ובהיקף משאבים גדול ובמאמץ ארגוני גדול.
אריק יקואל: הקו הצהוב שצמוד אליו שהוא קצת יותר רחב אנחנו רואים שהוא מתחיל לפני ונמשך גם אחרי.
אריק יקואל: אנחנו זה היקף המשאבים שיידרש בתוך תחומי הקו הירוק להפרות הסדר וחסימות הצירים ולהפגנות שדיבר עליהן המפכ"ל אל מול משרדי הממשלה והכנסת וכן הלאה ואנחנו את המשאבים האלה כבר התחלנו להקצות ונדרשנו להם.
אריק יקואל: אם אנחנו נסכם את כל המשאבים המוקצים לטובת כל המשימה אנחנו נקבל את הקו האדום העליון שהוא השילוב של השניים יחד.
אריק יקואל: אנחנו רואים שנדרשת ממשטרת ישראל, במהלך התקופה הזאת, נדרש מנה מאמץ קשה וגדול בהשקעת משאבים ולכן התולדה היא שהקו שאנחנו רואים פה למטה שמייצג את השירות לציבור יהיה יותר נמוך.
אריק יקואל: במילים פשוטות, בלית ברירה אנחנו באותה תקופה נצטרך לתת לציבור שירות יותר נמוך במגוון הפעילויות שאנחנו נותנים, נמוך מאשר אנחנו מסוגלים לתת היום.
אריק יקואל: נמוך מול הקיים היום.
יורי שטרן: שוב אני חוזר לזה.
יורי שטרן: האזרח ואני שומע את זה בתדירות הולכת וגדלה, האזרח אומר, איו לי שום הגנה שהמשטרה נותנת לי.
יורי שטרן: אני התלוננתי על פריצה, אני ביקשתי לטפל בגניבה, אני הותקפתי ברחוב והשוטר בקושי הסכים לרשום וכשהסכים לרשום נתן לי להבין ששום דבר לא ייצא מזה.
יורי שטרן: הרי השוטרים הם בני אדם, הם בסך הכל משדרים לאזרח את מה שהם יודעים.
יורי שטרן: ולעומת זאת תהיה עוד נסיגה.
יורי שטרן: אם התהליך הזה יקרה ואני עדיין מקווה שנוכל למנוע אותו, אבל אם יקרה, אתם יוצאים מהתקופה הזאת עם שוטרים מותשים לחלוטין, אלה שהשתתפו בפינוי יהיו שבורים.
גדעון עזרא: לא תהיה שם התנגדות.
יורי שטרן: תהיה התנגדות.
יורי שטרן: אלה שישתתפו יהיו שבורים, אלה שיעסקו במילוי כל המשימות ואני חושב שגם ארגוני טרור מבינים איזה אופציה זה נותן להם וכו', אז הם יהיו פשוט באפיסת כוחות מוחלטת ואתה צריך אחר כך להמשיך להעסיק אותם.
יורי שטרן: התקופה הזאת ארגוני פשע וסתם פושעים יקבלו אחיזה נוספת במקומות כלומר, התשתית העבריינית תתחזק ואחר כך ל ערוך אותה יהיה הרבה יותר קשה מאשר לטפל בה בטרם היא קמה או למנוע את הקמתה או את חיזוקה ולכן המשימה הזאת, כפי שהיא מתוכננת, היא הרסנית למשטרת ישראל ולחוק הסדר והסדר הציבורי.
יורי שטרן: עכשיו אני אומר, אם הממשלה מחליטה לעשות את התוכנית ושוב, אני מתנגד לה טוטאלית, אני חושב ששום דבר טוב לא ייצא מזה אלא הרס, הרס והרס.
יורי שטרן: אבל, אם הממשלה מקבלת את ההחלטה ופה הפנייה שלי למבקר המדינה, אנחנו לא מבקרים פה את הטיב הפוליטי של ההחלטה אלא העניין של תהליכי קבלת ההחלטות.
יורי שטרן: איך אפשר לקבל החלטה כזאת ולהניף את המשימה הזאת על המשטרה ובו זמנית לקצץ לה עוד?
יורי שטרן: לדרוש ממנה פיטורים של השוטרים?
יורי שטרן: לא לתת שום תוספת אמיתית לפחות לאותה תקופה.
יורי שטרן: מה זה שלושה חודשים?
יורי שטרן: שלושה חודשים אתה מתרגל את האנשים, אתה לוקח אותם כבר היום לתרגילים שזה אומר שהם לא מופעלים למשימות השוטפות.
יורי שטרן: גם היום יש לך כבר קיצוץ.
יורי שטרן: מעניין לדעת מה הוא בפועל, 5 אחוז, או 10 אחוז ואתה לוקח סך הכל של מאזן הזמן של השוטרים כמה מזה עכשיו הכנות להתנתקות וכמה אחר כך טיפול בתוצאות וההפגנות לא תיגמרנה, לאחר הפינוי יהיה עוד יותר.
יורי שטרן: זאת אומרת שבסך הכל אנחנו נכנסים לתקופה של הרס מערכת החוק והסדר במדינת ישראל.
יורי שטרן: פשוט אחרי זה יישאר חורבן.
יורי שטרן: ואז אם מקבלים החלטות ההחלטות צריכות להיות מגובות בשורה שלמה של החלטות משנה לביצוע.
יורי שטרן: אי אפשר על מה שקיים להניף שינוי כזה מהותי במשימות ובנטל.
יורי שטרן: להגיד את זה בפה מלא ולהגיד, זה לא ייתכן.
יורי שטרן: לא ייתכן שהצבא יטפל בזה, היו החלטות על גבי החלטות ואני גם מאלה שחושב שצבא צריך להיות כמה שיותר רחוק מביצוע משימות כאלה אזרחיות שהן במחלוקת אז זה על המשטרה, המשטרה חייבת תגבור.
יורי שטרן: אפרופו אני אומר למבקר המדינה ובכלל, מה זה הקיצוץ הרוחבי?