GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופ' יצחק זמיר: בשלב הראשון, עד סוף שנת 2004, ישונה המעמד של בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי ממעמד של מחלקה למעמד של חברת-בת בשליטה מלאה של האוניברסיטה העברית, אבל השוני העיקרי הוא שלחברת הבת הזאת תוקם הנהלה ציבורית עצמאית מבחינה מקצועית, שתפעל על-פי ההמלצות של הדוח כדי להכניס כבר עכשיו בבית הספרים הלאומי טכנולוגיות מודרניות, לשנות את מבנה ההנהלה - תפקידים חדשים, וכדומה, לתקופה של שנתיים.
פרופ' יצחק זמיר: במשך השנתיים האלה צריכות פעולות רבות להיעשות.
פרופ' יצחק זמיר: הוזכרה כאן הפעולה של חקיקת חוק.
פרופ' יצחק זמיר: אנחנו אפילו הצענו נוסח של חוק - ישנו כאן כנספח אחרון בדוח הזה - שהוכן לאחר דיונים אחדים די ממושכים ביני לבין צמרת משרד המשפטים.
פרופ' יצחק זמיר: זה לא נוסח רשמי שלהם, אבל זה על דעתם וזה צריך להיות חוק שייתן לספרייה הזאת מעמד של ספרייה לאומית ויענה על כמה בעיות שכרוכות במעמד הזה.
פרופ' יצחק זמיר: למשל, שהספרייה הלאומית - יהיה לה תפקיד של הדרכה והנחיה לגבי הספריות הציבוריות, ועוד כמה נושאים אחרים.
פרופ' יצחק זמיר: בינתיים, צריך לעשות הסכמים שונים עם האוניברסיטה, לטפל בכוח-אדם, וכו'.
פרופ' יצחק זמיר: האוניברסיטה אימצה את הדוח, קיבלה את כל ההחלטות הנדרשות.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     מתי זה הוגש?
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     בפברואר 2004, לפני שנה בדיוק.
פרופ' יצחק זמיר: האוניברסיטה ניצלה את הזמן משך 2004 כדי להעביר בכל המוסדות שלה החלטה המאמצת את הדוח.
פרופ' יצחק זמיר: האוניברסיטה היתה מוכנה להקים את חברת הבת במועד, לקראת סוף שנת 2004, ואז צץ מכשול אחד - אחד ויחיד - וזה הות"ת, או בעצם המל"ג, המועצה להשכלה גבוהה.
פרופ' יצחק זמיר: המועצה להשכלה גבוהה - שנמצאת במצוקה כספית, כמו כל הגופים הציבוריים האחרים- אמרה: מדובר כאן בספרייה לאומית, זה לא מוסד אוניברסיטאי, זה גוף ששייך ללאום ולכן אני מפסיקה לתקצב את זה.
פרופ' יצחק זמיר: כבר בשנה הבאה, 2005, אני מקצצת 10 מיליון שקלים, ובשנה שלאחר מכן אני מבטלת את ההקצבה בכלל.
פרופ' יצחק זמיר: מנחם מגידור:     זה היה בשני שלבים.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     בשני שלבים, אבל התוכנית בשנתיים - אולי יותר - לבטל את ההקצבה, כבר ב-2005 לקצץ את התקציב.
פרופ' יצחק זמיר: מנחם מגידור:     שמענו שהם חזרו בהם.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     אני רק מספר, אני מייד אגיע לזה.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     למה בכלל היתה תגובה כזאת?
פרופ' יצחק זמיר: שוב, יש פה מספר גורמים שכביכול כולם היו צריכים להיות אינטרסנטים לקידום העניין.
פרופ' יצחק זמיר: קודם כל, האוניברסיטה ברור, אבל אני אומר - במידה מסוימת זו היתה התנדבות מצידה כי בסך הכל היא בעלת נכסים שהיא מוכנה משום-מה להעביר אותם לגוף חיצוני - ממשלתי, או ממשלתי למחצה - אבל בוודאי משרד החינוך והתרבות, בוודאי הות"ת, היו אמורים להיות גורמי סיוע, אם לא ייזום, של השינויים האלה.
פרופ' יצחק זמיר: למה התגובה האינסטינקטיבית של ות"ת היתה כזאת?
פרופ' יצחק זמיר: מירב שביב:     אכן, ות"ת דנה במרס 2004 - במסגרת דיון שלה על סדרי עדיפויות בתקציב ות"ת - בין היתר בנושא הספרייה הלאומית, ובמרס 2004 הושלם הדוח והוצג לות"ת על-ידי מנכ"ל האוניברסיטה העברית.
פרופ' יצחק זמיר: באותו דיון, ות"ת היתה עוד לפני שהיא השלימה וסיכמה הסכם רב-שנתי עם משרד האוצר לגבי תוספות התקציב למערכת ההשכלה הגבוהה לחומש הקרוב, ולכן באותו דיון  ועל רקע קיצוצים מאוד מאוד קשים בתקציב מערכת ההשכלה הגבוהה - שהיום הם מוערכים בלמעלה מ- 800 מיליון שקל בבסיס התקציב - קבעה ות"ת, ואני מוכנה לקרוא את ההחלטה, אבל באופן כללי ראתה חשיבות בספרייה הלאומית, בבית הספרים הלאומי של האוניברסיטה העברית, כתשתית מחקר שמשרתת את כלל הציבור, לרבות המוסדות להשכלה גבוהה בישראל, ולכן עד כה הקצתה השתתפות מיוחדת ומיועדת למטרה זאת.
פרופ' יצחק זמיר: יחד עם זאת, נוכח הקיצוץ הדרסטי שהושת על המערכת לנוכח הקשיים הקיימים במשא-ומתן על התוכנית הרב-שנתית, ות"ת בזמנו ראתה שאין באפשרותה להמשיך ולתת את ההקצבה המיוחדת לבית הספרים הלאומי.
פרופ' יצחק זמיר: במאמר מוסגר אני רוצה לציין שות"ת - במסגרת ההשתתפות הישירה שלה - תומכת למעשה בכל המוסדות להשכלה גבוהה, לרבות בספריות, כלומר יש לה תקציב מיועד לנושא של ספריות.
פרופ' יצחק זמיר: מכיוון שהספרייה הלאומית משמשת תפקיד בין-אוניברסיטאי לחוקרים מכלל האוניברסיטאות, מתוקף כך ומתוקף החשיבות של הספרייה והקשיים המימוניים של הספרייה, עד כה היא ראתה את אותו צורך להקציב ולתת הקצבה נוספת לספרייה, ובשנים האחרונות היא אף הגדילה את ההקצבה הזאת ל- 30 מיליון.
פרופ' יצחק זמיר: יחד עם זאת, באותו דיון בחנה ות"ת שורה של הקצבות שלה וקיימה דיון על סדר עדיפויות.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     מה שאת אומרת, שזה לא היה קשור לשינוי הארגוני.
פרופ' יצחק זמיר: מירב שביב:     לא.
פרופ' יצחק זמיר: זה היה קשור ספציפית, היה יום שלם של ות"ת שבמסגרתו היא קיימה דיון על סדרי עדיפויות בתקציבה, דנה בכל מיני הקצבות.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     אז מאיפה נובע שעצם השינוי המבני הוא זה?
פרופ' יצחק זמיר: אריה אלדד:     בעצם האמירה שאם זה לאומי אז זה לא בהכרח רק אוניברסיטאי.
פרופ' יצחק זמיר: זה לא המנדט שלה.
פרופ' יצחק זמיר: מירב שביב:     ההיבט של ות"ת היה בזמנו היבט תקציבי.
פרופ' יצחק זמיר: ות"ת לא נכנסה לעומק לכל פרטי הדוח ולא דנה בנושא של שינוי המבנה הארגוני.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     פשוט חבל אם אתם גרמתם לאיזשהו עיכוב.
פרופ' יצחק זמיר: מירב שביב:     אני רוצה לציין - כעיקרון, בות"ת התגברנו, החזרנו את התקציב, יש לנו הסכם רב-שנתי, והתקציב באופן זמני מוחזר בתוקף שמיועד עבור האוניברסיטה העברית.
פרופ' יצחק זמיר: זה בשלב הביניים.
פרופ' יצחק זמיר: יחד עם זאת, ות"ת כמובן תצטרך לשוב ולדון בשאלה התקציבית ובמסגרת המעמד הסופי של הספרייה הלאומית כספרייה שמשרתת את כלל הציבור, ויש לה מטרות נוספות שהן לא רק מטרות למערכת ההשכלה הגבוהה.
פרופ' יצחק זמיר: היא רק חלק מתוך הספרייה.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     עדיין, מערכת ההשכלה הגבוהה היא הצרכנית הגדולה ביותר, הלקוחה הגדולה ביותר.
פרופ' יצחק זמיר: מירב שביב:     היא חלק מזה, אבל יש לה יעדים נוספים - חינוכיים וציבוריים - ות"ת עדיין לא דנה בשאלה הזאת.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     זה קודם כל שדרוג השירות שאתם - כמערך ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל - תקבלו מהספרייה.
פרופ' יצחק זמיר: זה קודם כל.
פרופ' יצחק זמיר: זה שיש לכך תפקידים נוספים זה לא צריך להנמיך את התמיכה שלכם- לדעתי - זה צריך למשוך גופים נוספים, אבל אתם לא צריכים להצטמצם כי מבחינתכם אתם מקבלים יותר שירות ולא פחות.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     ההחלטה הזאת של ות"ת גרמה לעיכוב של חודשים אחדים.
פרופ' יצחק זמיר: אני ביקשתי להופיע בפני ות"ת ולהסביר להם שבעצם כשמדובר בתקופת המעבר של שנתיים שבה הספרייה עדיין שייכת לאוניברסיטה העברית ומהווה חלק מן האוניברסיטה העברית - מן הראוי שות"ת תמשיך בתקצוב עד להקמת הספרייה הלאומית במעמד הקבע שלה.
פרופ' יצחק זמיר: אני לא רוצה להיכנס לפרטי הדיונים.
פרופ' יצחק זמיר: היו הרבה מאוד דיונים, נפגשתי גם עם משרד האוצר.
פרופ' יצחק זמיר: בסופו של דבר ות"ת החליטה - היא הודיעה על כך בעצם כבר בישיבה שהיתה בוועדת החינוך לפני כחודש - להקצות את הכספים הנדרשים במתכונת שהיתה קיימת קודם לכן, לפחות לתקופת המעבר.
פרופ' יצחק זמיר: אני שמח לשמוע שזה קצת יותר, ועדיין נותר קושי משפטי שאותו הציגו באותה ישיבה ואמרו: אנחנו מוכנים לתת את הכספים, ובלבד שמשרד המשפטים יבהיר לנו שאין מניעה לעשות זאת.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     על כך קיבלנו דיווח.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     אני באמת לא רואה קושי משפטי בעניין הזה.
פרופ' יצחק זמיר: אני מאוד מקווה שהם יחליטו שאין מניעה משפטית, ואז הקושי אני חושב הוסר ואפשר להתחיל במימוש הדוח הזה על-ידי הקמת הספרייה הלאומית.
פרופ' יצחק זמיר: מכל מקום - לסיום - אני חושב שהמעורבות של הכנסת בצורות שונות תרמה תרומה מאוד חשובה לקידום התהליך משום שאחרת הדוח הזה יכול היה להישאר תקוע במגירה, בין הדיון בוועדת החינוך וכעת הדיון בוועדה הזאת.
פרופ' יצחק זמיר: אני חושב שכדאי לשמור על מעורבות כלשהי של הכנסת בדרך של מעקב - אם יש צורך אולי בסיוע לפתרון בעיות.
פרופ' יצחק זמיר: הועלתה כאן הצעה שתקום איזושהי ועדה מצומצמת - אולי ועדה משותפת לוועדת החינוך ולוועדה לביקורת המדינה - כדי שהיא תשמש מעין מקשר ושגם האוניברסיטה העברית, אפשר יהיה לפנות אליה אם יתגלה מכשול חדש ונוסף בדרך המימוש של הדוח הזה.
פרופ' יצחק זמיר: אם מתחילים לממש את הדוח הזה, אני חושב שאפשר להמתין עם החקיקה, בעיקר כשהחקיקה שהוצעה על-ידי הוועדה היא חקיקה שונה מהחקיקה שהוצעה על-ידי חבר הכנסת אלדד.
פרופ' יצחק זמיר: החקיקה של חבר הכנסת אלדד היתה לדעתי חשובה כדרך חלופית למחדל שהיה, אבל אם חוזרים לדרך המלך של דוח הוועדה - שכולל גם כן חקיקה ממשלתית - אני חושב שכדאי להישאר בדרך הזאת ובשלב הזה להקפיא את קידום הצעת החוק של חבר הכנסת אלדד.
פרופ' יצחק זמיר: מנחם מגידור:     מדוע להקפיא?
פרופ' יצחק זמיר: הרי תהליך החקיקה ממילא יימשך.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     ראשית, אני חושב שהממשלה תקפיא את זה.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     הממשלה לא יכולה להקפיא.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: תודה.
פרופ' יצחק זמיר: האוניברסיטה הקימה את הוועדה.
פרופ' יצחק זמיר: האם ההמלצות נשלחו גם לשרת החינוך והתרבות?
פרופ' יצחק זמיר: מנחם מגידור: ודאי.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר: משרד החינוך השתתף.
פרופ' יצחק זמיר: שרת החינוך שלחה משקיף שליווה את הוועדה בכל דרכה.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: והאם התקיימו לאחר מכן דיונים אתך על ההמלצות שלך?
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר: לא.
פרופ' יצחק זמיר: אני מאוד מתנצל, אדוני היושב-ראש, אני חייב לצאת.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: קודם כל, תודה.
פרופ' יצחק זמיר: לפני שאתה יוצא, אני מבקש להתייחס להמלצה שלך שהחקיקה תוקפא.
פרופ' יצחק זמיר: אני לפחות לא חושב שזה יהיה נכון לעשות.
פרופ' יצחק זמיר: קידום החקיקה צריך להתבצע במקביל לצעדים הארגוניים בהתאם לתורת השלבים שאתה הצעת, והחקיקה יכולה לכלול את לוח הזמנים שמתאים לשלבי ההתארגנות האלה.
פרופ' יצחק זמיר: היא לא חייבת לקפוץ מעל המושג בקטע הזה, אבל אם נקפיא כעת את החקיקה – תאמין לי שנשב בוועדה לביקורת המדינה בעוד שנה ונתחיל מאותה נקודה שבה הפסקנו, אז חבל.
פרופ' יצחק זמיר: אריה אלדד: אבל אני בוודאי אוכל לעשות את כל ההתאמות בין הקריאה הטרומית לקריאה הראשונה, להצעתך בעניין הזה, לפחות שלא יהיה התירוץ שזה לא דומה לזה.
פרופ' יצחק זמיר: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מה שלי נותר לומר הוא שאני מקווה שגורלו של הדוח הזה לא יהיה כגורל הרבה דוחות מפני שאני רואה את התופעה הזאת של ועדות, והרי בנושא הזה הוקמו שלוש או ארבע ועדות.
פרופ' יצחק זמיר: אני מאוד מקווה שהיוזמה שננקטה עכשיו תקבל את התנופה הראויה מפני שנושא כזה לא יכול שלא לבוא על פתרונו, הוא לא יכול להידחק לקרן פינה.
פרופ' יצחק זמיר: אני חושב שדמותנו כמדינה תלויה בתוצאות של הדוח הזה.
פרופ' יצחק זמיר: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שלא לקדם בצורה מהירה את הנושא.
פרופ' יצחק זמיר: ואני מסכים בהחלט שהמומנטום הזה של החקיקה חייב להימשך, אסור לו להיפסק.
פרופ' יצחק זמיר: ברגע שהוא ייפסק – הוא ילך אחורה ולא קדימה.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: תודה רבה.
פרופ' יצחק זמיר: אני מסכים מאוד עם מה שאמרת על דמותנו.
פרופ' יצחק זמיר: בסך הכל השאלה היא אם אנחנו מקימים – הקמנו כבר – אבל מתפקדים כמדינה שראויה לעם היהודי עם הישגיו הגדולים בכל העולם, או שאנחנו אחת ממדינות המזרח התיכון, ותו לא.
פרופ' יצחק זמיר: ככזאת, פשוט אין לנו עתיד.
פרופ' יצחק זמיר: לכן, זה מאוד חשוב לקדם את הפרויקטים האלה.
פרופ' יצחק זמיר: אני מציע בתור החלטות הוועדה כך.
פרופ' יצחק זמיר: ראשית, אני רוצה בשם הוועדה לברך את האוניברסיטה העברית על כך שהיא לפחות, לא נשארה אדישה לאור ההתפתחויות האלה, וראתה את עצמה כאחראית על ביצוע המלצות הוועדה הבין-לאומית, למרות שההמלצות האלה התייחסו לדעתי בראש ובראשונה לממשלת ישראל ולעבודה המשותפת שלה עם האוניברסיטה העברית.
פרופ' יצחק זמיר: יחד עם זאת, אנחנו מבקשים מהאוניברסיטה להגביר את מאמציה בתיקון המצב בשוטף בכל מה שנוגע לאחסון, למחשוב.
פרופ' יצחק זמיר: לא נגענו בסוף בנקודה של הפקדת ספרים, אבל אם יש דברים ספציפיים שאתם ממליצים לנו ככנסת לעשות בנדון – פשוט תמליצו.
פרופ' יצחק זמיר: אנחנו מבקשים מכם לתת לנו דוח שיתייחס להמשך הטיפול שלכם בהערות של דוח מבקר המדינה, עדכון של השנתיים האחרונות.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יורם צפריר: ברצון.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: כולל דברים שאתם מבקשים, שלא במסגרת הסמכויות שלכם, כמו העניין של ההפקדה.
פרופ' יצחק זמיר: מות"ת וממשרד המשפטים אנחנו מבקשים לסיים כמה שיותר מהר את הדיונים על מנת למצוא את הפתרון הנכון, שיאפשר את המשך המימון של הספרייה בשלבי ההתארגנות השונים לקראת הפיכתה לספרייה לאומית, ובוודאי לא לגרוע מהתקציב הזה לפני שהספרייה תהפוך לספרייה לאומית, עם כל המשמעויות התקציביות של זה.
פרופ' יצחק זמיר: אנחנו דורשים ממשרד החינוך להחזיר לעצמו את ההובלה בנושא הזה, ומעכשיו להיות שותף לאותם השינויים שהאוניברסיטה כעת מבצעת ביוזמתה, אבל השינויים האלה צריכים להיות מתואמים עם הראייה הממלכתית של המשך הדרך ולכן תפקידכם פה הוא מרכזי ואנחנו מבקשים שאתם תיכנסו לזה – תקיימו ישיבות עם השרה בדרג המקצועי – ואנחנו כעבור כחצי שנה נבקש לדעת איך הנושאים האלה מתקדמים.
פרופ' יצחק זמיר: בקטע של ביצוע ההחלטות אני בהחלט מסכים עם מה שאמר כבוד מבקר המדינה שכל העניין הזה של ריבוי הוועדות שאין להן המשך, זוהי תופעה, מחלה כללית.
פרופ' יצחק זמיר: אריה אלדד: יש להן המשך.
פרופ' יצחק זמיר: עוד ועדות.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן: זהו באמת בזבוז של מאמצים, של אנרגיות ושל הכסף הציבורי, ואנחנו ננסה לפחות במקרה הספציפי הזה לפעול חזק.
פרופ' יצחק זמיר: לצורך כך, אנחנו פונים לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בבקשה להמשיך במלאכת החקיקה בהצעת החוק הפרטית, כאשר המדינה מבקשת להתיישר עם הדיון בכנסת ולהביא המלצות משלה תוך כדי הדיון.
פרופ' יצחק זמיר: אנחנו נקים איזשהו צוות משותף.
פרופ' יצחק זמיר: אולי נבקש מהכנסת לאשר ועדה משותפת של ועדת ביקורת המדינה ושל ועדת החינוך על מנת להוביל את המהלך הזה מצידנו, ובאמת ניצור את הכתובת שאותה ביקש ליצור פרופ' זמיר עבור כל הגורמים שעוסקים בפעולה הזאת ומקדמים את הנושא, לדעת עם מי יש להם עסק בכנסת באופן קבוע – גם מצידה של הביקורת וגם מצידו של קידום החוק.
פרופ' יצחק זמיר: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יורי שטרן: לפי פנייתו של חבר הכנסת פרופ' אריה אלדד, התכנסנו כדי לדון בסוגיה של אשרור הסכם ה- QIZ עם מצרים.
יורי שטרן: בבקשה, חבר הכנסת אלדד.
יורי שטרן: אריה אלדד: מעשה במכתב שהונח על שולחן הכנסת – אחד מהמכתבים שאנחנו רגילים לראות מפעם לפעם – שמודיע שאמנה בין-לאומית פלונית הונחה במזכירות הכנסת לעיון, על-פי התקנון יש לנו שבועיים לעיין בה ואם אנחנו רוצים - להעביר הערות.
יורי שטרן: נהוג שלאחר מכן, אם אין הערות בתוך שבועיים – מזכיר הכנסת מעביר הודעה למזכיר הממשלה – או אם יש הערות – על הטיפול באמנה.
יורי שטרן: כעבור שבוע הלכתי לעיין באמנה שעסקה בחוזה סחר חופשי בין מצרים, ישראל וארצות הברית, כשבאמנה עצמה לוקחים איזשהו טרמפ על פטור ממכס שיש לישראל בארצות הברית ונותנים למצרים כך שתוצרת של אזורים מסוימים במצרים תהיה פטורה ממכס בארצות הברית אם יש בה לפחות 11% תשומות ישראליות.
יורי שטרן: חשבתי שאם יש אמנה בין ישראל, מצרים וארצות הברית, אני רוצה לעיין בה, להעיר עליה.
יורי שטרן: הגעתי למזכירות הכנסת כעבור שבוע, הסתבר שמחמת איזושהי טעות כבר נשלח מכתב למזכירות הממשלה שאומר שלחברי הכנסת לא היו הערות, ואתם יכולים להמשיך לטפל.
יורי שטרן: ביקשתי לפחות לעיין באמנה שנשלחה לארכיון הכנסת.
יורי שטרן: הביאו לי מארכיון הכנסת אמנה אחרת לגמרי – GNSS – שעוסקת בלוויינים ובשירות תקשורת מסוים באירופה.
יורי שטרן: יאיר שירן: פרויקט "גלילאו".
יורי שטרן: אריה אלדד: פרויקט "גלילאו" – פרויקט חשוב בפני עצמו ושמחתי לעיין בו, אבל לא מצאתי שם שום מילה על יחסי ישראל, מצרים וארצות הברית.
יורי שטרן: מסתבר שהאמנה כלל לא נשלחה לכנסת, מחמת טעות.
יורי שטרן: תומר מוסקוביץ': סליחה.
יורי שטרן: נשלחה האמנה כמו שהיא – באנגלית - עם דברי הסבר בעברית.
יורי שטרן: זה נכון שלמשלוח באנגלית צורף בטעות התרגום של ה"גלילאו", שזה מה שנתנו לך בארכיון.
יורי שטרן: כלומר, הכנסת קיבלה את האמנה כפי שהיא נחתמה פלוס דברי ההסבר בעברית, ובטעות תרגום של אמנה אחרת.
יורי שטרן: דוד לב: האמנה באנגלית.
יורי שטרן: תומר מוסקוביץ': כן, אמנה באנגלית עם דברי הסבר בעברית, עם תרגום של אמנה אחרת.
יורי שטרן: אריה אלדד: יכול להיות.
יורי שטרן: כשאני ביקשתי – לא יכולתי לקבל את ה- QIZ – לא בעברית, לא בערבית ולא באנגלית.
יורי שטרן: הייתי קורא באנגלית, אולי לא הייתי שבע רצון אבל הייתי קורא באנגלית.
יורי שטרן: לא יכולתי לקבל לעיוני.
יורי שטרן: כתבתי שהאמנה לא הונחה כדין ולכן אני מבקש לעיין בה, ובאמת בתוך מספר ימים קיבלתי לעיוני את האמנה.
יורי שטרן: חשבתי שיש לי הערות, כתבתי את ההערות, ביקשתי לזמן דיון בנושא בוועדת החוץ והביטחון.
יורי שטרן: אמר לי חבר הכנסת יובל שטייניץ שהוא ישלב את הדיון בנושא הזה בדיון שממילא הוא התכוון לקיים על מצרים.
יורי שטרן: אגב, זה לא מפתיע – כל יום יש דיון בוועדת החוץ והביטחון על מצרים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: זה לא דרמטי.
יורי שטרן: אריה אלדד: זה לא דרמטי, נושא שחבר הכנסת שטייניץ מטפל בו באופן קבוע.
יורי שטרן: על כל פנים, הופתעתי מאוד כעבור יומיים או שלושה לשמוע שהנושא מועלה לאשרור בממשלה, ולא חלפו שבועיים מיום שהאמנה הוגשה באופן פורמלי שוב על שולחן הכנסת, וקיבלנו מכתב נוסף שעכשיו האמנה מונחת על שולחן הכנסת.
יורי שטרן: הבאתי לתשומת לבו של מזכיר הממשלה שלא חלף פרק הזמן הדרוש, ותקנון הממשלה מחייב שבועיים עיון – ואני מבין שלוח הזמנים היה דוחק כי קיבלתי טלפונים מכל מיני גורמים שארד מן העניין הזה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מי זה כל מיני גורמים?
יורי שטרן: אמרתי – יכול להיות שאני לא אגיש שום הערה, ועדיין לא הסמכות שלי לבטל את תקנון הממשלה שאומר שהאמנה הזאת צריכה להיות מונחת שבועיים על שולחן הכנסת.
יורי שטרן: גם אם פונים אלי ומבקשים ממני שאני אוותר על ההערות שלי – אני יכול לוותר על ההערות אם אני חושב שהן לא מהותיות.
יורי שטרן: אני חשבתי שהן מהותיות, הן הובאו לדיון בממשלה; הממשלה לא חשבה שהן מהותיות ודחתה אותן, אבל אשררה את האמנה הזאת בלי שחלפו שבועיים.
יורי שטרן: הערתי את תשומת לב הממשלה שהיא אינה נוהגת לפי התקנון שלה, ולכן הביאו את האמנה לאשרור מחודש בממשלה לאחר שחלפו שבועיים.
יורי שטרן: ישראל מימון: לא הבנתי את הסיפה, חבר הכנסת אלדד.
יורי שטרן: אריה אלדד: אני מבין שהיה דיון נוסף בממשלה, והאמנה אושררה מחדש פעם שנייה.
יורי שטרן: ישראל מימון:
יורי שטרן: אריה אלדד: כלומר, על-פי לוח הזמנים האמיתי.
יורי שטרן: מה שמטריד אותי בעניין זה שהממשלה ידעה שלא חלף פרק הזמן הדרוש לצורך אשרור האמנה, וקיימה דיון בניגוד לתקנון הממשלה, ואשררה.
יורי שטרן: והא ראיה – בסופו של דבר קיימו דיון שני ואשררו מחדש.
יורי שטרן: יש פה נושא שנראה פעוט, נראה קטן.
יורי שטרן: הוא נובע מטעות טכנית – בוודאי לא נובע מאיזשהו זדון.
יורי שטרן: אינני מעלה על הדעת באמת שמישהו ניסה להעלים את זה, לא היתה שום כוונה כזאת, אבל יש פה דפוס התנהגות של הממשלה שמתעלמת מהתקנון שהיא תקננה לצורך עבודתה היא, וביודעין.
יורי שטרן: עד כאן.
יורי שטרן: ראשית, אני אישית לא חושב שזה נושא פעוט, אני חושב שזה נושא מהותי מאוד.
יורי שטרן: זה לא רק תקנון פנימי של הממשלה, זהו מרכיב במסגרת היחסים בין הממשלה לבין הכנסת – כשהמסגרת הזאת היא בעיני בעייתית יותר ויותר משנה לשנה.
יורי שטרן: אני תמה מול ההסכם הזה בכלל – למה מדינת ישראל במו-ידיה מעבירה שוב מקומות עבודה אל המצרים – כפי שכבר עשינו פעם עם הירדנים – אבל פה אולי בממדים גדולים יותר ותמורת אחוז כה נמוך של תוצרת הארץ בתוצר הסופי.
יורי שטרן: פשוט מחלקים את נכסי המדינה – כשההטבות שלנו באירופה ובארצות הברית הן חלק מהנכסים – מעבירים את נכסי המדינה בקלות בלתי נסבלת לשכנים מפוקפקים שלנו, ועוד באזורים שהם רגישים מאוד מבחינת ההתפתחויות העתידיות, ביטחוניות ואחרות.
יורי שטרן: זה כעת לא נושא הדיון.
יורי שטרן: נושא הדיון הוא הנהלים ועצם העובדה שהממשלה – כפי שטוען לפחות חבר הכנסת אריה אלדד – ביודעין הפרה פה את התקנון.
יורי שטרן: זאת הטענה של מציע ההצעה, ואני מבקש ממזכיר הממשלה - לפי מיטב הבנתי, אתה הוא זה שאחראי על שמירת המסגרות האלה בתפקוד הממשלה - לתת לנו את ההסברים.
יורי שטרן: ישראל מימון: תודה רבה על ההזדמנות באמת פעם אחת לעשות סדר בדברים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: תהיינה עוד הזדמנויות.
יורי שטרן: ישראל מימון: בהקשר הזה.
יורי שטרן: ראשית, אני לא אתייחס לגוף הדברים לגבי טיב האמנה של ה- QIZ – אם טובה היא למדינת ישראל או רעה היא.
יורי שטרן: למרות הדברים שנאמרו פה, אני אתייחס אך ורק לעבודה של הממשלה ולעבודה של הממשלה-כנסת.
יורי שטרן: אני שמח שחבר הכנסת אלדד אמר שקודם כל לא מדובר בזדון – היה חשוב לי מאוד לשמוע את זה – ואם היתה טעות, מדובר בטעות בתום לב.
יורי שטרן: קודם כל, לגבי הדברים האלה אני מסכים.
יורי שטרן: יחד עם זאת, לבוא ולומר שיש פה כשל בדפוס ההתנהגות של הממשלה – לכך אני לא מסכים בשום פנים ואופן, ואני בכוונה עומד על הדברים.
יורי שטרן: אני אבהיר את השתלשלות העניינים – למרות שזה יישמע קטנוני מכיוון שהנושא הוא בסופו של דבר טכני לחלוטין והפגם הטכני הזה נרפא לחלוטין.
יורי שטרן: קודם כל, יש את עבודת הממשלה פנימה.
יורי שטרן: בעבודת הממשלה פנימה, חד-משמעית לא היתה שום תקלה, למעט אותו פגם טכני שהאמנה נשלחה על-ידי משרד התמ"ת, כאשר התרגום שלה לעברית – פקידה, טעות, קורה.
יורי שטרן: אם לא היה קורה – הייתי מרים גבה לגבי איך זה שיש מערכת שלא טועה.
יורי שטרן: האמנה הופצה בשפה האנגלית לכנסת; התרגום לעברית – הועבר תרגום אחר.
יורי שטרן: תומר מוסקוביץ': פלוס דברי הסבר בעברית.
יורי שטרן: חוץ מהאמנה באנגלית, גם דברי הסבר.
יורי שטרן: אריה אלדד: כל התיק היה אצלי, לא היתה שם מילה על האמנה הזאת.
יורי שטרן: רק GNSS.
יורי שטרן: ישראל מימון: חבר הכנסת אלדד, עשינו בירור – ובירור נוקב – בעקבות הדברים, ואלה הדברים.
יורי שטרן: אני שמח שגם נציגות של מזכירות הכנסת נמצאת פה על מנת לאשר, או לא לאשר.
יורי שטרן: בסופו של דבר, זאת לא רק עבודה של הממשלה פנימה, אלא אינטראקציה בין הממשלה לבין הכנסת.
יורי שטרן: אז קודם כל לגבי האמנה – האמנה נשלחה, התרגום בעברית לא נשלח בשל פגם טכני, שיכול וקורה.
יורי שטרן: מה אנחנו עושים כשקורה פגם טכני?
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: יש כאן סתירה בין מה שאומר חבר הכנסת אלדד – על סמך הניסיון שלו לקבל את החומר לידיו, כחבר כנסת, לבין מה שתוצאות הבדיקה שלכם מראות כי מה שאומר חבר הכנסת אלדד – והוא כבר אמר זאת פעמיים – לא נשלחה אמנה בכלל, כי עם האנגלית הוא היה מסתדר.
יורי שטרן: ישראל מימון: מכובדי היושב-ראש, אני אומר את הדברים כפי שהם מנקודת המבט של ההשתלשלות העובדתית של הממשלה, משרד התמ"ת, ולאחר מכן אני משוכנע שגם דוד לב ממזכירות הכנסת יוכל להתייחס.
יורי שטרן: האמנה נשלחה באנגלית, התרגום בעברית לא נשלח.
יורי שטרן: נשלח תרגום של אמנה אחרת מתוך טעות שבתום לב.
יורי שטרן: מה קרה הלאה?
יורי שטרן: מזכירות הממשלה קיבלה מכתב ב-24 בינואר, כהי לשנא: "ההסכם הובא לידיעת חברי הכנסת; לא הועברה מטעם חברי הכנסת כל הערה שהיא".
יורי שטרן: זה המנגנון.
יורי שטרן: מזכיר הכנסת מודיע למזכירות הממשלה – חלפו שבועיים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: וזה היה בתום שבועיים?
יורי שטרן: ישראל מימון: אני לא סופר את השבועיים.
יורי שטרן: אני מקבל מכתב ממזכירות הכנסת – זה נוהג שקיים.
יורי שטרן: במשך כמה שנים קיים הנוהג, אריה?
יורי שטרן: אריה זוהר: שנים רבות.
יורי שטרן: ישראל מימון: נאמר עשרות בשנים – נמצאים פה אריה זוהר ובהירה ממזכירות הממשלה – הנוהג הזה קיים עשרות בשנים.
יורי שטרן: יש הרי עשרות אמנות – אם לא מאות – שמאושרות; אני מקבל מכתב.
יורי שטרן: בהירה משולם: אתה מקבל את זה משר התמ"ת – לא ישירות ממזכירות הכנסת.
יורי שטרן: הם מעבירים לנו את כל האישורים.
יורי שטרן: ישראל מימון: אני מדבר עלי כממשלה.
יורי שטרן: מזכיר הכנסת מודיע לשר התמ"ת שלא התקבלו הערות.
יורי שטרן: מזכיר הממשלה, על יסוד המכתב הזה – אני לא עורך חקירה האם חלפו שבועיים, לא חלפו שבועיים, האם היו הערות או לא היו הערות - אני כממשלה מקבל את המכתב ממזכיר הכנסת, הוא מבחינתי מראה מה שנעשה מבחינת עבודת הכנסת.
יורי שטרן: כאשר קיבלתי את המכתב, הנוהל של אשרור האמנות הוא כזה שלא מתקיים דיון בממשלה, אלא מופץ להערות השרים על-פי תקנון פנימי שלנו.
יורי שטרן: משלא מתקבלת הערה – מתקבלת החלטת הממשלה.
יורי שטרן: אריה אלדד: לכן עדכנתי אותך ב-27 בחודש בכתב, אליך, שהמכתב נשלח בטעות ולא הונח על שולחן הכנסת.
יורי שטרן: אם לא הייתי עושה את זה – הייתי חושב שזה תום לב, אבל הקטע הזה איננו תום לב.
יורי שטרן: ישראל מימון: חבר הכנסת אלדד, ביום 31 בינואר, לאחר שהפצתי את המכתב לחברי הממשלה, קיבלתי מכתב ממך בפקס.
יורי שטרן: זו הפעם הראשונה שקיבלתי מכתב בנושא הזה, אבל נעזוב את זה בצד.
יורי שטרן: קיבלתי מכתב, ומרגע שקיבלתי את המכתב הוריתי לא להכניס לתוקף החלטת ממשלה.
יורי שטרן: חבל שאנחנו נאריך במילים.
יורי שטרן: מרגע שהתקבל המכתב שלך עם הטענות, הוריתי לא להכניס את החלטת הממשלה לתוקף.
יורי שטרן: עצרנו את התהליך.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: לא היה אשרור בממשלה.
יורי שטרן: ישראל מימון: לא התקבלה החלטת ממשלה פורמלית, בוודאי שלא.
יורי שטרן: הנוהל היה ששולחים את זה לתקופת זמן לשרים, מתקבלות הערות.
יורי שטרן: אם לא מתקבלות הערות – נכנסת החלטת ממשלה לתוקף.
יורי שטרן: אני הוריתי לא להכניס החלטת ממשלה לתוקף.
יורי שטרן: הלכנו ליועץ המשפטי לממשלה, ביקשתי באופן מפורש – מכיוון שהיו הערות של חבר הכנסת אלדד לגופה של האמנה – את חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה: אנא אדוני היועץ המשפטי לממשלה, הורני מה לעשות.
יורי שטרן: יש טענות – לא חלפו שבועיים, כן חלפו שבועיים.
יורי שטרן: נמצא כאן עורך-דין אליעד ויינשל ממשרדו של היועץ המשפטי לממשלה, ביקשתי במפורש חוות דעת מהיועץ המשפטי לממשלה על מנת שלא ניכשל.
יורי שטרן: זה גם כרוך ביחסים בין-לאומיים בין ישראל לבין מצרים, יש פה טענות של חבר הכנסת אלדד.
יורי שטרן: הורני היועץ המשפטי לממשלה: "בשל הפגם שנפל בהליך האשרור" – ואני קורא את מכתבו מ-10 בפברואר – "אשר כאמור הוא טכני בעיקרו, ולמען הסר ספק, יש להביא את האמנה לאשרור מחדש של הממשלה".
יורי שטרן: נהגתי על-פי ההנחיה.
יורי שטרן: אריה אלדד: למה היה צורך באשרור מחודש אם לא אושרר פעם ראשונה?
יורי שטרן: ציינת שלא אושרר.
יורי שטרן: ישראל מימון: זו הלשון שנקט בה היועץ המשפטי לממשלה.
יורי שטרן: אריה זוהר: היא הובאה לדיון הממשלה עם ההערות של חבר הכנסת אלדד.
יורי שטרן: זה גם בתקשורת היה.
יורי שטרן: אני ידעתי שהאמנה אושררה, על סמך מה ששודר ברדיו.
יורי שטרן: לא הייתי מעלה על דעתי, הלוא אינני נוכח בישיבות ממשלה.
יורי שטרן: אני שמעתי ברדיו שהאמנה אושררה, ולכן קפצתי.
יורי שטרן: ישראל מימון: סליחה, חסר נתון אחד.
יורי שטרן: שלב ביניים שהיה באמצע – בעקבות מכתבו של חבר הכנסת אלדד, עוד לפני הפנייה אל היועץ המשפטי לממשלה, אני ביקשתי להפיץ את הצעת ההחלטה בתוספת הערותיו של חבר הכנסת אלדד לכל שרי הממשלה, וביקשתי להביא זאת לדיון בממשלה ולא בנוהל הרגיל של הפצה.
יורי שטרן: התקיים דיון ב-6 בפברואר, כאשר הנושא הוצג על-ידי שר התמ"ת.
יורי שטרן: הוא ציין בפני הממשלה את דבר הערותיו של חבר הכנסת אלדד, הוא הפנה את תשומת לב חברי הממשלה לכך שיש הערות.
יורי שטרן: עדיין, הממשלה קיבלה פה אחד את ההחלטה.
יורי שטרן: אריה אלדד: לפני שחלפו שבועיים.
יורי שטרן: על זה אנחנו מדברים.
יורי שטרן: בדיוק בנקודה הזאת – עוד לא חלפו שבועיים.
יורי שטרן: ישראל מימון: ב-6 בפברואר חלפו הרבה יותר משבועיים.
יורי שטרן: ישראל מימון: תרשה לי.
יורי שטרן: אריה אלדד: אנחנו חלוקים על זה.