GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: הדוגמה לשיתוף פעולה בתחום היא שהיתה בעיה לגנז המדינה בארכיון של עכו - נמצא אוצר עצום של ניירות מהמאה ה-19 בעכו - הגיעו לגנזך המדינה, הוא פנה אלינו ואמר בואו נשתף פעולה, לכם יש מעבדת שימור מצוינת, בואו נעבוד יחד.
יורי שטרן: הסתמן שיתוף פעולה.
יורי שטרן: בסוף זה לא יצא לפועל מסיבות אחרות, אבל זאת דוגמה לדיבור ומבחינה זאת אני לא דואג.
יורי שטרן: הנושא של מנהיגות שהוזכר כאן בהחלט משתפר והולך.
יורי שטרן: המפעלים שנעשים בספרייה הלאומית תופסים מקום, וספריות ציבוריות ואקדמיות אחרות בארץ בהחלט מכירות במנהיגות של הספרייה הלאומית.
יורי שטרן: זה הכל התחלות, זה לא מספיק.
יורי שטרן: העניין ששופר מאוד ועדיין לא הגיע לפתרון מלא - וזאת נקודה מרכזית שהזכרתם - הוא הנושא של מילוי קפדני של חוק הספרים, ואני מציע שגב' רבקה שוויקי - שהיא אחראית על המחלקה הזאת - תתאר מה קורה כאן, על הטוב והרע.
יורי שטרן: נקודה נוספת - ציין המבקר שמנהל הספרייה לא במשרה מלאה.
יורי שטרן: אני אומנם פרופסור באוניברסיטה העברית, אבל אני עובד בספרייה משרה מלאה וחצי.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: דובר גם על הקמת מועצת מנהלים נפרדת, שזה פחות או יותר התהליך שאתה מוביל אותו עכשיו.
יורי שטרן: האם ניתן לקבל מכם דוח עדכני בהתאם לסעיפים שמופיעים בדוח מבקר המדינה?
יורי שטרן: פרופ' יורם צפריר: ברצון רב.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מתי ניתן יהיה לקבל זאת?
יורי שטרן: פרופ' יורם צפריר: תוך שבועות ספורים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אנחנו נפנה גם בכתב ונבקש מכם.
יורי שטרן: פרופ' יורם צפריר: נשיא האוניברסיטה יכין את חלקו, ואנחנו את חלקנו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אני מבקש לתת זכות דיבור לחבר הכנסת אריה אלדד, שהוא מקדם החוק שהיה אמור להיות החוק הממשלתי, אבל זה לא דבר חריג בכנסת כאשר אנחנו חברי הכנסת מקדמים חקיקות במקום הממשלה - בחלק מהמקרים של פרופ' אלדד.
יורי שטרן: עובדי הממשלה רומזים שכדאי לנו לקדם חקיקה פרטית כי אחרת הדבר לא יזוז במסדרונות הממשלתיים.
יורי שטרן: בבקשה, פרופ' אלדד.
יורי שטרן: אריה אלדד: תודה.
יורי שטרן: שורה תחתונה מכל מה ששמענו, שלעם הספר אולי יש ספרים אבל אין ספרייה לאומית ממוסדת.
יורי שטרן: נדמה לי שבמאמץ משותף של כמה ועדות בכנסת אפשר יהיה לקדם את העניין הזה עכשיו.
יורי שטרן: יש כאילו שעת רצון - או לפחות שעת חולשה - שאפשר יהיה לנצל.
יורי שטרן: הצעת החוק הזאת, באמת אין לי הרבה זכויות יוצרים עליה.
יורי שטרן: היא מבוססת כולה על הדוח של פרופ' זמיר, וגם אמרתי בדיונים שהתקיימו שאם המדינה תבוא ותבקש לתקן דברים מסוימים בהצעה, או אפילו האוניברסיטה תרצה לשנות דברים מסוימים בהצעה, אפשר יהיה לעצב אותה ולתקן בה, וזה אופי העבודה הפרלמנטרית לקראת קריאה ראשונה והקריאות הנוספות.
יורי שטרן: מה שהיה באמת מצער לראות, שות"ת ניצל את עצם הגשת ההצעה להגיד: זה הולך להיות גוף לאומי, זה כבר לא הולך להיות גוף אוניברסיטאי, אז אפשר יהיה להוריד את התקצוב.
יורי שטרן: שרת החינוך אמרה שהיא תוודא שזה לא יקרה השנה אלא יקרה רק בהדרגה, אבל היתה לי תחושה - לפחות בפרק זמן מסוים - שבאתי לתקן ונמצאתי מקלקל, אני מקווה שלא ניתן לזה לקרות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: למה צריך להצטמצם בהדרגה כל עוד המעמד לא שונה?
יורי שטרן: אריה אלדד: לא משנה, דבר ראשון מורידים, אתה מכיר את הטכניקה.
יורי שטרן: נדמה לי שהצעת החוק הזאת, שזכתה לתמיכה של חתימות, הצטרפות של כ-60 חברי כנסת, הממשלה מרגישה שהיא לא תוכל למנוע אותה, אז היא לא מתנגדת - אפילו משרד האוצר, שבדרך כלל מתנגד להוצאות נוספות, לא הביע התנגדות נחרצת בדיון שהיה לנו בוועדת החינוך - ועדת השרים לענייני חקיקה אמרה: תומכים בתנאי שתמתינו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: ממתי?
יורי שטרן: אריה אלדד: תכף אני אגיע ללוחות הזמנים.
יורי שטרן: הטכניקה שמיושמת כרגע היא טכניקה שפורסמה לא פעם בספרות המדעית, והיא נקראת LLLBH - לתת לזה ליפול בין הכיסאות.
יורי שטרן: כולם בעד, אף אחד כאילו לא נגד, אבל אתה לא יכול לתפוס את העניין וזה נדחה במעגלים.
יורי שטרן: נדמה לי שאנחנו יכולים עכשיו לחתוך את המעגלים.
יורי שטרן: בדיון האחרון בוועדת החינוך אמרה המדינה שהיא צריכה עוד זמן לעבד את הצעת החוק שלה, ובצדק אמרה חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך: ישבה ועדה מכובדת, מדעית, אקדמית, והניחה את כל הנדבכים הרצויים לחוק, אין הרבה מה לחשוב עליו כבר.
יורי שטרן: אם העיקרון מקובל, וכך אמרה המדינה שהעיקרון מקובל- אז קחו את ההצעה הזאת, אתם צריכים עוד חודש - קחו עוד חודש; נתנה להם ארכה של חודשיים עד סוף פברואר.
יורי שטרן: והפתעה - סוף פברואר הגיע, אפילו היום הגיע סוף פברואר, ונדמה לי שעכשיו תפקידה של ועדת החינוך - ונדמה לי שגיבוי של הוועדה הזאת חשוב מאוד - לבוא להודיע למדינה: הגיע סוף פברואר, לא הגשתם הצעת חוק ממשלתית.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מתי ההצעה עברה בקריאה טרומית?
יורי שטרן: אריה אלדד: לפני ארבעה-חמישה חודשים, לא זוכר תאריך מדויק.
יורי שטרן: מנחם מגידור:
יורי שטרן: אריה אלדד:
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: הייתי רוצה לשאול את נציגי משרד החינוך - אתם המשרד המופקד על החקיקה הזאת- מה אתם עוד צריכים לעשות, כלומר איזו חקיקה ממשלתית אתם צריכים להביא, כאשר הבסיס לחקיקה הוא אותו בסיס מבחינת הוועדה בראשותו של פרופ' זמיר, החוק מונח, ובעצם על-ידי השתתפות פעילה בדיון על הצעת החוק הפרטית אתם יכולים למלא את חובותיכם באופן מלא, במקום לבוא עם איזושהי הצעה נפרדת, ואז לתאם את זה בין משרדי הממשלה.
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: עורכת-דין שנית פנחסי-הראל מהלשכה המשפטית של משרד החינוך, לידי יושב ויקטור בן נעים, מנהל המחלקה לספריות ציבוריות במינהל התרבות.
יורי שטרן: אני רוצה ראשית לציין ולהזכיר לכולנו מה שכתוב בדוח ועדת זמיר, שהצעת החוק שעליה מדבר חבר הכנסת אלדד היא השלב האחרון שאמור בכלל להגיע לכנסת רק אחרי סיום שלב המעבר שבו הספרייה הלאומית הופכת להיות חברת-בת של האוניברסיטה העברית.
יורי שטרן: זאת אומרת, הדוח בכלל אומר:
יורי שטרן: קודם תהיו שלוש שנים חברת-בת של האוניברסיטה העברית.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: ומה משרד החינוך, התרבות והספורט עשה לצורכי תאגוד של הספרייה?
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: אחרי שהבנו שזה אמור לקחת שלוש שנים ורק אחר כך צריכה לבוא הצעת החוק - כך לפחות המליצה ועדת זמיר - אני גם רוצה לציין שהחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה מנובמבר, דיברה על הנחת הצעת חוק ממשלתית רק בפתיחת המושב הבא, זאת אומרת במאי, ולא בפברואר, עד כמה שאני מבינה.
יורי שטרן: אריה אלדד: אני מצטט את סיכום ועדת החינוך האחרונה.
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: אני מצטטת את החלטת ועדת השרים.
יורי שטרן: אריה אלדד: אני כפוף להחלטת ועדת השרים, מתוך זה שאני לא אקדם, אבל יושבת-ראש ועדת החינוך היא סוברנית, היא ראתה הצעת חוק, היא רואה ספרים מתפוררים, היא תקדם את החוק.
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: זו בוודאי זכותה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: ההמלצה היתה על כך שהספרייה לא בשלה כעת, והיתה הצעה לגבי תהליך בן שלושה שלבים של שינוי המעמד.
יורי שטרן: מה משרד החינוך, התרבות והספורט עשה למיצוי, לביצוע של המלצות הוועדה?
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: התשובה היא שהשינוי הוא שינוי מדורג והשלב הראשון לא צריך להיעשות על-ידי משרד החינוך, התרבות והספורט.
יורי שטרן: השלב של המעבר ממחלקה בתוך האוניברסיטה העברית לחברת-בת שכל מניותיה מוחזקות בידי האוניברסיטה העברית, זה לא משהו שצריך לעשות משרד החינוך, התרבות והספורט.
יורי שטרן: אנחנו מעורבים רק בשלב האחרון, והוא השלב של המעבר לחברה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: סליחה, זאת הגדרה צרה מדי של תפקידכם כמשרד ממשלתי.
יורי שטרן: אתם קיבלתם המלצות, אתם הייתם צריכים מהיום הראשון לאחר קבלת ההמלצות לשבת עם האוניברסיטה על ביצוע אותם השינויים שכעת האוניברסיטה יוזמת בעצמה ולא בהנחיה שלכם - כך התרשמתי מדברי נשיא האוניברסיטה.
יורי שטרן: אתם הייתם צריכים לשבת עם פרופ' זמיר, עם האוניברסיטה, עם מנהל הספרייה, ולבנות תוכנית עבודה של ביצוע ההמלצות האלה, ואז להגיע לשלב הראשון, השני והשלישי.
יורי שטרן: מה אתם כמשרד עשיתם, או שאתם פשוט מחכים עד שהאוניברסיטה תסיים או לא תסיים את מה שהומלץ?
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: אנחנו לא התערבנו ולא נקטנו יוזמה לגבי השלב הראשון.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: למה?
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: כנראה שלא הבנו שזה משהו שאנחנו צריכים לעשות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: איך לא הבנתם?
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: קראנו את הדוח וכנראה - - - היו"ר יורי שטרן: מה זאת אומרת קראתם את הדוח?
יורי שטרן: מדובר בוועדה שההמלצות שלה הן המלצות להפיכת הספרייה האוניברסיטאית לספרייה לאומית במלוא משמעות המילה.
יורי שטרן: תפקידו של משרד החינוך והתרבות היה לעשות זאת לפני שנים רבות, אבל נגיד שחיכינו לוועדה בין-לאומית ואחר כך לוועדה משלנו וקיבלנו המלצות, ואתם כמשרד שאחראי על התחום הזה במדינת ישראל הייתם צריכים לפעול.
יורי שטרן: אוניברסיטה היא בסך הכל במובן מסוים גוף פרטי.
יורי שטרן: רוצה - תעשה; לא רוצה - לא תעשה.
יורי שטרן: אתם המדינה, אתם צריכים לדאוג לכך שתקום ספרייה לאומית ולכן זה מעניינכם ולא שאתם בעמדת המתנה גם בשלבים הראשונים.
יורי שטרן: שנית פנחסי-הראל: אני שוב חוזרת ואומרת - בשלבים האלה לא התערבנו.
יורי שטרן: ויקטור בן נעים: לא התבקשנו.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מי צריך לבקש מכם?
יורי שטרן: אריה אלדד: זה לא שלא התערבו.
יורי שטרן: אני רוצה להגיד שפה היה אפילו צעד מקלקל.
יורי שטרן: מנחם מגידור: זה לא משרד החינוך, זה ות"ת.
יורי שטרן: יעקב שפירא: עורך-דין יעקב שפירא, משרד המשפטים.
יורי שטרן: אני רוצה לעדכן את חברי הוועדה המכובדת שאנחנו נפגשים היום בשעה 12:00 עם נציגי הות"ת על מנת לבחון את ההסדר לפיו גם כאשר הספרייה הלאומית תהפוך לחברת-בת, עדיין היא תתוקצב על-ידי הות"ת.
יורי שטרן: אנחנו בוחנים זאת.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: חברת-בת של האוניברסיטה.
יורי שטרן: יעקב שפירא: כן.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: בוודאי, אבל מה נשתנה.
יורי שטרן: יעקב שפירא: לא בוודאי.
יורי שטרן: עד כה, הספרייה הלאומית היא מחלקה של האוניברסיטה.
יורי שטרן: בתור מחלקה של האוניברסיטה, פשיטא שהיא מתוקצבת על-ידי הות"ת.
יורי שטרן: כאשר היא חברת-בת, לכאורה מבחינה משפטית יש לה אישיות נפרדת.
יורי שטרן: זו המשמעות של חברת-בת, כך שאם בוחנים זאת בעיניים משפטיות דווקאיות, יש פה אישיות משפטית נפרדת שלכאורה הות"ת לא מחויבת לתקצב אותה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אבל לא מחויבת גם לא לתקצב אותה.
יורי שטרן: יעקב שפירא: אנחנו נבחן את זה, אני מקווה שנגיע לפתרון הראוי.
יורי שטרן: כאשר אנחנו נתגבר על המכשול הזה, קרי שגם כאשר הספרייה תהיה חברת-בת היא תוכל להיות מתוקצבת - נוכל לעבור לשלב הבא.
יורי שטרן: זה גם המהלך של דוח ועדת זמיר, קרי ראשית אנחנו רוצים לראות שבאמת בית הספרים הלאומי יכול להפוך לחברת-בת, אין מכשול בכך.
יורי שטרן: לאחר שנתגבר על המכשול הזה - אנחנו גם נקדם את חוק הספרייה הלאומית.
יורי שטרן: אני רוצה רק לציין שאנחנו עומדים עדיין בלוח הזמנים של הוועדה.
יורי שטרן: לוח הזמנים של הוועדה הוא שמינואר 2005 עד דצמבר 2006 יקודם חוק הספרייה הלאומית.
יורי שטרן: אנחנו בלוח זמנים זה, אני מקווה שלאחר שאנחנו נתגבר על המכשול הזה - נקדם את החוק.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: היועצת המשפטית של משרד החינוך הסבירה לנו זה עתה שבכלל השלב הזה עוד לא הגיע.
יורי שטרן: יעקב שפירא: אני מעדכן את חברי הוועדה איפה זה עומד מבחינת משרד המשפטים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: זאת אומרת, אתה מכיר בכך שהמדינה כן צריכה לקדם את החקיקה הזאת היום.
יורי שטרן: לאחר שנתגבר על המכשול הזה - בהחלט נקדם את החוק ואני מקווה שאנחנו נציע מטעם הממשלה חוק מסודר.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: בשביל זה יש דיונים בוועדה בכנסת.
יורי שטרן: אתם באמת מוזמנים להשתתף.
יורי שטרן: יעקב שפירא: זאת העמדה של אדוני ואני מכבד אותה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: לא, זאת לא עמדתי.
יורי שטרן: זה טיב הדיונים בכנסת.
יורי שטרן: יעקב שפירא: זו עמדתך, בכל הכבוד הראוי.
יורי שטרן: העמדה של הממשלה איננה כזאת.
יורי שטרן: העמדה של הממשלה, שכאשר אנחנו עוסקים בספרייה הלאומית, מן הראוי שהצעת החוק תבוא מטעם הממשלה.
יורי שטרן: זאת הצעה מאוד משמעותית שאין זה ראוי שהיא תובא במסגרת הצעת חוק פרטית.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: זה נכון, אבל אין זה ראוי מתייחס לממשלה ולא לחברי הכנסת.
יורי שטרן: אין זה ראוי שממשלת ישראל לא יזמה את החקיקה הזאת, אלא חיכתה לחבר כנסת שיציע את זה כהצעה פרטית - וכל הכבוד לחבר הכנסת אלדד שלקח את היוזמה הזאת וקידם אותה, כי אחרת היינו מתכנסים פה בעוד שנה ולא היה שום סיכוי לחקיקה ממשלתית, אנחנו מכירים את התהליכים האלה יותר מדי טוב.
יורי שטרן: יעקב שפירא: יכול להיות, אף אחד לא יודע מה היה אילו.
יורי שטרן: אני רק חוזר על הערתי - חבר הכנסת פרופ' אלדד הגיש את הצעתו בנובמבר 2004.
יורי שטרן: לפי דוח הוועדה, בנובמבר 2004 עדיין לא היה צריך להציע שום הצעת חוק מטעם הממשלה.
יורי שטרן: הממשלה לפי דוח הוועדה, הומלץ לה להציע הצעת חוק בין ינואר 2005 לבין דצמבר 2006.
יורי שטרן: אנחנו עומדים בלוח הזמנים בצורה מאוד מאוד ראויה, אני מקווה שגם נעמוד בכך.
יורי שטרן: אז אפשר להגיד שאולי אם הוא לא היה מגיש - הממשלה גם לא היתה עושה זאת בלוח הזמנים הזה.
יורי שטרן: יכול להיות - אני לא יודע, אתה לא יודע, אני מקווה שאנחנו נעמוד בלוח הזמנים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: בעיני זה פשוט צירוף מקרים.
יורי שטרן: זה שעומדים בלוח הזמנים זה במקרה.
יורי שטרן: יעקב שפירא: זו עמדתך.
יורי שטרן: יכול להיות שאתה צודק, יכול להיות שאתה לא צודק.
יורי שטרן: אני לא יכול להגיב על כך, אבל בכל אופן אנחנו עומדים בלוח זמנים ואני מקווה שגם נעמוד.
יורי שטרן: מנחם מגידור: מעבר לתהליך שאתם עושים, אנחנו צריכים שני דברים על מנת להקים את חברת הבת.
יורי שטרן: אנחנו צריכים כמובן שתפתרו את הבעיות - שלפי דעתי הן לא קיימות - הבעיות המשפטיות של תקצוב, שות"ת תתקצב חברת-בת של האוניברסיטה העברית, אבל שנית - צריך מחויבות ארוכת-טווח של ות"ת להמשיך לתקצב את זה ברמה הנוכחית.
יורי שטרן: כלומר, לתקצב זה יפה מאוד אבל שאלה באיזה סכום.
יורי שטרן: צריך את שני הדברים.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: הוא מופקד על ההיבט המשפטי.
יורי שטרן: מנחם מגידור: אני רוצה להדגיש שזאת לא רק הבעיה הפורמלית, זו גם בעיית הסכום.
יורי שטרן: אריה אלדד: בעניין הזה ראוי להזכיר מה שאמר האוצר בישיבה בוועדת החינוך - שאם זה לא ילך דרך הות"ת, ימצאו דרך אחרת להעביר את הכסף.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: האם זה נאמר בוועדה?
יורי שטרן: זה לא בשיחה פרטית?
יורי שטרן: אריה אלדד: לא.
יורי שטרן: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: רציתי לשאול איך אתם מיישמים את שלב א' מבחינה כספית, מפני שהוועדה ממליצה על תקציב פתיחה של 60 מיליון שקל.
יורי שטרן: מה אתם עושים?
יורי שטרן: מנחם מגידור: אילו יכולנו לבצע את זה, הכוונה שלנו היתה לקחת את הקצבת ות"ת שאני מקווה שהיא תישאר בשיעור של 30 מיליון שקל - היתה החלטת ות"ת שהורידה את זה עכשיו, לפחות לשנה-שנתיים הקרובות החזירו את זה.
יורי שטרן: מירב שביב: לחומש הקרוב.
יורי שטרן: עד סוף החומש.
יורי שטרן: מנחם מגידור: אני שמח לשמוע את זה, עד לרגע זה לא ידעתי.
יורי שטרן: נאמר לי לשנתיים.
יורי שטרן: מירב שביב: זה הועבר אליכם אפילו בכתב.
יורי שטרן: מנחם מגידור: אני שומע את זה לראשונה, אני שמח לשמוע על כך.
יורי שטרן: מירב שביב: במסגרת התקציב הרב-שנתי שנשלח לאוניברסיטה העברית, התווסף סך של 10 מיליון שקל שהופחת על-ידי ות"ת עד סוף החומש.
יורי שטרן: אני מתנצלת אם היתה אי-הבנה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: ממתי זה מתחיל?
יורי שטרן: מירב שביב: החומש מתחיל בות"ת בתשס"ד, דהיינו סוף החומש הוא תשס"ח, עד סוף 2008.
יורי שטרן: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: עוד לא מגיעים ל- 60 מיליון שקל.
יורי שטרן: מנחם מגידור: ודאי שמגיעים ל- 60 מיליון.
יורי שטרן: זה מה שבפועל הספרייה עולה היום.
יורי שטרן: ההצעה הזאת - חברת הבת תתפקד ברמת התפקוד שאיננה מספקת, של ה- 60 מיליון, זה מצב ההוצאות היום.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: כאשר מחצית מזה זה ות"ת?
יורי שטרן: מנחם מגידור: מחצית ות"ת ומחצית התקציב השוטף של האוניברסיטה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: מדוע כתוב בדוח ש - 75% זה ות"ת?
יורי שטרן: צבי ורטיקובסקי: זה היה המצב באותה נקודת זמן.
יורי שטרן: מירב שביב: 75% ההוצאות הישירות.
יורי שטרן: יש גם הוצאות עקיפות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: הייתי מבקש מפרופ' זמיר להתייחס.
יורי שטרן: תסביר לנו בבקשה מה המנדט של הוועדה.
יורי שטרן: הוועדה הבין-לאומית הוקמה ביוזמת האוניברסיטה ובהחלטת שר החינוך, ולכן להמלצותיה היה מראש מעמד ממלכתי מסוים.
יורי שטרן: האם זה נכון גם לגבי הוועדה שבראשותך?
יורי שטרן: פרופ' יצחק זמיר: לא, אבל אני אולי אסביר.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אני רוצה לחזור לאחר מכן למשרד החינוך והתרבות מבחינת העמדה שלהם בקטע הזה של ביצוע המלצות הוועדה.
יורי שטרן: פרופ' יצחק זמיר: אני מייד אגיע לזה.
יורי שטרן: ההמלצה של הוועדה הבין-לאומית שהוגשה בדוח שלה משנת 98' לא מומשה בעיקר בגלל התנגדות של משרד המשפטים.
יורי שטרן: משרד המשפטים לא התנגד כמובן לרעיון של הקמת ספרייה לאומית.
יורי שטרן: הוא התנגד לצורה שהוצעה על-ידי הוועדה הבין-לאומית.
יורי שטרן: הוועדה הבין-לאומית הציעה שהספרייה הלאומית תוקם על-פי חוק כרשות, מה שקוראים לעיתים תאגיד ציבורי.
יורי שטרן: הניסיון - לא רק של משרד המשפטים - של המדינה עם הצורה הזאת הוא ניסיון מאוד בעייתי.
יורי שטרן: הרשויות שהוקמו על-פי חוק אינן מתפקדות בצורה ראויה, אם לדבר בלשון של הכללה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: כולן לא מתפקדות כראוי?
יורי שטרן: פרופ' יצחק זמיר: בדרך כלל.
יורי שטרן: זאת העמדה של משרד המשפטים, אני חושב שיש לה יסוד - בדרך כלל, בגלל מעורבות ממשלתית.
יורי שטרן: הממשלה שולטת ברשויות האלה, והשליטה הזאת פוגעת בתפקוד הראוי של הרבה רשויות.
יורי שטרן: מכל מקום, המחשבה היתה שהספרייה הלאומית חייבת להיות גוף עצמאי, והחשש של משרד המשפטים היה - לפי המתכונת שהוצעה על-ידי מינוי חברי המועצה הציבורית, המנהלים - שהספרייה הלאומית במתכונת הזאת תתפקד כפי שמתפקדת רשות השידור או גופים אחרים ולכן הם לא סמכו על ההמלצה של הוועדה הבין-לאומית.
יורי שטרן: לאחר שנים אחדות של ניסיון מצד האוניברסיטה - שאימצה את הדוח של הוועדה הבין-לאומית - לקדם את התוכנית ולהקים את הספרייה הלאומית, פנה נשיא האוניברסיטה קודם כל אלי בבקשה לעמוד בראש ועדה שתחפש דרך אחרת.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: סליחה שאני קוטע אותך, ואולי השאלה הזאת היא גם למבקר המדינה.
יורי שטרן: הוקמה ועדה בין-לאומית - זה לא עניין של מה בכך, לא לכל צורך מקימים ועדות בין-לאומיות, והדרג של הייצוג היה שם מאוד גבוה - היא הגישה את ההמלצות, והממשלה במידה מסוימת מחויבת להמלצות האלה.
יורי שטרן: יש למשרד המשפטים או לאחד ממשרדי הממשלה הסתייגות זו או אחרת מן ההמלצה.
יורי שטרן: האם לא מחובתו של אותו משרד להציע הצעה אלטרנטיבית, לא להגיד: לא, זה לא הולך, אלא להגיד: היות ואנחנו מחויבים לביצוע ההמלצות בגדול, ואנחנו רואים פה בעיה, אזי במקום לעשות א' אנחנו מציעים לעשות ב', או שהם יכולים רק להסתפק באמירת לא? אני שואל גם את מבקר המדינה.
יורי שטרן: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בשעתו, מי שאימץ את הדוח היה שר החינוך המנוח, זבולון המר.
יורי שטרן: אני לא רוצה לדבר אישית על שר זה או אחר.
יורי שטרן: מנחם מגידור: אגב, הוא לא זכה לראות אותו.
יורי שטרן: הוא הקים את הוועדה, הוא לא זכה לקבל אותו.
יורי שטרן: צבי ורטיקובסקי: ב- 96' הוקמה הוועדה עם השר המר המנוח, ומי שאימץ היה השר יצחק לוי.
יורי שטרן: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: סליחה.
יורי שטרן: השר יצחק לוי אימץ את המלצות הוועדה.
יורי שטרן: מכל מקום - בלי לדבר על אישיות זו או אחרת שעמדה אז בראש המשרד - אני חושב שנושא כזה במקרה של חילוקי דעות, צריך היה לבוא לממשלה להחלטה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: ומי היה אמור ליזום את זה?
יורי שטרן: שר החינוך?
יורי שטרן: מבקר המדינה אליעזר גולדברג: זאת שאלה פורמלית טכנית מי צריך היה להביא, אבל אני חושב שנוכח חילוקי הדעות בין משרד המשפטים לבין משרד החינוך, הנושא צריך היה לבוא לשולחנה של הממשלה.
יורי שטרן: זו דעתי.
יורי שטרן: אם לחברי השופט זמיר יש עמדה אחרת - - - שנית פנחסי-הראל: אבל אין חילוקי דעות.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: אין פה איזשהו נוהל קובע.
יורי שטרן: באמת כל הכבוד לאוניברסיטה העברית שלקחה את הנושא הזה כנושא שלה - אבל אם האוניברסיטה משום מה היתה פסיבית, היינו עם התיקו הזה עד היום, זאת אומרת היו ההמלצות של הוועדה הבין-לאומית, משרד החינוך אימץ אותן ומשרד המשפטים אמר לא כך וכך, ותו לא, כלומר דבר לא היה זז מאז.
יורי שטרן: יזמה האוניברסיטה הקמת ועדה נוספת - שזה כשלעצמו בזבוז - כי אם היתה כבר ועדה בין-לאומית והציעה המלצות, מה שהיה צריך להיות זה פשוט תרגום של ההמלצות האלה ותהליך פנים-ממשלתי לעיבודן למשהו אופרטיבי.
יורי שטרן: טוב שיש באמת גורמים בשכבה התרבותית אצלנו שבכל זאת לא מזניחים את העניין.
יורי שטרן: פרופ' יצחק זמיר: אני בתשובה חושב שבאמת ראוי היה - לאחר שנתגלה מכשול בפני מימוש ההמלצות של הוועדה הבין-לאומית - שהממשלה תיתן דעתה לכך ותחפש דרך אחרת להקים את הספרייה הלאומית.
יורי שטרן: הדבר הזה לא נעשה.
יורי שטרן: נגרם איבוד זמן רב של שנים אחדות שבהן הספרייה המשיכה בתהליך שתואר כאן, ובאמת חבל, אבל מכל מקום זאת ההיסטוריה.
יורי שטרן: היום זאת היסטוריה.
יורי שטרן: כאשר נשיא האוניברסיטה נוכח לדעת שהתהליך נתקע וצריך לחפש דרך אחרת כדי לקדם את הרעיון של הקמת ספרייה לאומית כפי שהוועדה הבין-לאומית המליצה, הוא הציע להקים את הוועדה הנוספת.
יורי שטרן: הוועדה הזאת הוקמה, הוועדה הזאת הגישה את הדוח שלה לפני שנה.
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: הוקמה מתי?
יורי שטרן: פרופ' יצחק זמיר:
יורי שטרן: היו"ר יורי שטרן: יוצא בסופו של דבר, שארבע שנים מאז הגשת ההמלצות הלכו לאיבוד סתם.
פרופ' יצחק זמיר: נכון.
פרופ' יצחק זמיר: חבל מאוד.
פרופ' יצחק זמיר: אריה אלדד:     	אתה מניח שאכן המדינה היתה מקדמת את הצעת החוק על-פי ההמלצות...
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	כן.
פרופ' יצחק זמיר: אני מבין כך.
פרופ' יצחק זמיר: מאז ההמלצות של הוועדה הבין-לאומית עברו בסך הכל שבע שנים, וראו זה פלא - קידום הצעת החוק הפרטית נפל על השנה שבה לפי הלוח המקורי המדינה היתה אמורה להתעסק בכך.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	הוועדה לשינוי מעמד הספרייה הלאומית המליצה כפי שהמליצה הוועדה הבין-לאומית, לשנות את המעמד של בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי למעמד של ספרייה לאומית.
פרופ' יצחק זמיר: זה לא שינוי מעמד בלבד.
פרופ' יצחק זמיר: זה שינוי תפיסה.
פרופ' יצחק זמיר: היום, לא זו בלבד שבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי הוא במעמד של מחלקה במסגרת האוניברסיטה העברית - מחלקה שיש לה גם תפקיד לאומי - אלא זאת ספרייה שיש לה באמת אוצרות נהדרים והיא הגיעה להישגים מאוד מרשימים, אבל היא ספרייה שמתפקדת עדיין במידה רבה בתפיסה של ספרייה לאומית או ספרייה מרכזית של המאה ה-20, אולי אפילו גם של המאה ה-19.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	חזנוביץ' עדיין היה מכיר שזאת הספרייה שלו.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר: 	 	אולי מאות שנים זאת היתה התפיסה של הספרייה הלאומית - שזה מחסן ספרים שעומד לרשותם של קודם כל חוקרים, גם הציבור הרחב.
פרופ' יצחק זמיר: התפיסה של ספרייה לאומית מודרנית בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, היא תפיסה שונה לחלוטין.
פרופ' יצחק זמיר: ראשית, בגלל האפשרויות שהטכנולוגיה המודרנית מציעה, זאת ספרייה פתוחה ונגישה, היא בעצם נמצאת בחלקים גדולים שלה בכל בית שמעונין בכך - לא רק במדינה אלא בכל העולם כולו.
פרופ' יצחק זמיר: זה שינוי תפיסה ושינוי שירות ותועלת קיצוני.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	האם יש לזה תמורה כספית אם הופכים אותה נניח לפתוחה בכל העולם?
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	יכול להיות.
פרופ' יצחק זמיר: חלק כן וחלק לא.
פרופ' יצחק זמיר: זה תלוי בהחלטות.
פרופ' יצחק זמיר: מנחם מגידור:     	כרגע, על החומרים שהם פתוחים לאינטרנט אנחנו איננו גובים תשלום.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	אבל יכול להיות שיהיו שימושים שכן יגבו עבורם.
פרופ' יצחק זמיר: אחת ההמלצות של הוועדה לגבי המימון של הספרייה הלאומית, מתבססת על גידול ניכר מאוד בהכנסות העצמיות של הספרייה בדרכים שונות, בין היתר בשירותים שהיא תיתן לספריות אחרות - בארץ ובעולם - ולציבור הרחב.
פרופ' יצחק זמיר: זה דבר אחד.
פרופ' יצחק זמיר: שנית, ספרייה לאומית מודרנית - כשם שהוקמו בשנים האחרונות בלונדון, בפריז, כמו ספריית הקונגרס בארצות הברית.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	באלכסנדריה.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	אלכסנדריה אני לא מכיר.
פרופ' יצחק זמיר: אני מניח, אבל אני לא יודע.
פרופ' יצחק זמיר: אני יודע שזהו מבנה נהדר.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יורם צפריר:     	350,000 ספרים, אבל מדפים מפוארים לשמונה מיליון ספרים.
פרופ' יצחק זמיר: ויקטור בן נעים:     	אבל זה במימון בין-לאומי ולא אפריקני - בכל זאת, למען הסדר.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	ספרייה לאומית מודרנית משמשת מכשיר מרכזי במערכת החינוך.
פרופ' יצחק זמיר: היא קשורה למשרד החינוך, היא מעורבת מאוד בהכשרת מורים, בהכנת תוכניות לימוד ובקשר ישיר עם תלמידים.
פרופ' יצחק זמיר: ספרייה לאומית מודרנית היא מרכז תרבותי ממדרגה ראשונה ומרכז תיירות ממדרגה ראשונה.
פרופ' יצחק זמיר: בין היתר, אחת ההמלצות כאן היא שבמסגרת הספרייה הלאומית יוקם מוזיאון הספר שעליו אתה דיברת.
פרופ' יצחק זמיר: זה דבר מתבקש.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	קיבלנו החלטת ההנהלה של היכל שלמה שהם מוכנים להעמיד את המתקן שלהם - שהוא היום בעצם לא מופעל.
פרופ' יצחק זמיר: יש שם מוזיאון קטן ליודאיקה, יכול להיות שנקים את המוזיאון על בסיס היכל שלמה.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	לפי ההמלצות כאן, הספרייה הלאומית -  יש לה אוצרות שהם קבורים היום במרתפים, אוצרות נהדרים, הם צריכים להיות מוצגים לעיון הציבור הרחב בארץ ובעולם.
פרופ' יצחק זמיר: לכן הדוח הזה מדבר לא רק על שינוי המעמד, אלא על חזון הספרייה הלאומית.
פרופ' יצחק זמיר: זאת ספרייה מסוג שונה.
פרופ' יצחק זמיר: יש לנו כעת הזדמנות פז להקים את הספרייה במתכונת הזאת משום שראשית יש נכונות של האוניברסיטה העברית, יוזמה של האוניברסיטה העברית, להעמיד את האוצרות הנהדרים של הספרייה הלאומית ואת המבנה שמשכן אותם - בניין הספרייה הלאומית של היום - לשימוש הספרייה הלאומית שתקום.
פרופ' יצחק זמיר: היתה נכונות של "יד הנדיב" - שאמנם לא מעונינת בפרסום וביחסי ציבור, אבל זה לא סוד - היא היתה מוכנה לאמץ את הקמת הספרייה הלאומית כפרויקט מרכזי שלה, כשם שהיא הקימה את הכנסת, את בניין בית המשפט העליון, את האוניברסיטה הפתוחה - להקים את הספרייה הלאומית בתרומה עצומה שתאחד את הספרייה הקיימת, המבנה הקיים, עם מבנה חדש עם טכנולוגיה מתקדמת.
פרופ' יצחק זמיר: היו"ר יורי שטרן:     	זאת אומרת, באותו אתר.
פרופ' יצחק זמיר: פרופ' יצחק זמיר:     	האתר עוד לא נקבע.
פרופ' יצחק זמיר: האוניברסיטה העברית עומדת על כך שזה יהיה בגבעת רם, אבל כחלק נפרד, פתוח לציבור הרחב.
פרופ' יצחק זמיר: זה נושא שאנחנו לא בדקנו מספיק וסוכם שהספרייה הלאומית תוקם בירושלים.
פרופ' יצחק זמיר: האתר המדויק עדיין לא הומלץ.
פרופ' יצחק זמיר: זוהי הזדמנות שאני חייב לומר, היא נשמטת והולכת בין הידיים, משום ש"יד הנדיב" - שבהתלהבות אימצה את הרעיון הזה, נסוגה והולכת משום שהיא אומרת: האוניברסיטה, אני לא בטוחה שהיא מעונינת, המדינה בוודאי לא מעונינת, מכל מקום היא לא עושה דבר לקדם את זה, אנחנו נחפש לנו פרויקט אחר, והאוניברסיטה מחזיקה אותה ממש בכוח בפרויקט הזה.
פרופ' יצחק זמיר: אני לא רוצה לנקוב במספרים, אבל זוהי תרומה בסדר גודל, המדינה איננה מסוגלת להרים את המשימה הזאת, ואנחנו בשלב הזה תלויים בתרומה שלהם ובפעילות מהירה.
פרופ' יצחק זמיר: הדוח הזה התווה תוכנית מאוד מפורטת להקמת הספרייה הלאומית.
פרופ' יצחק זמיר: אי-אפשר לעבור מהמצב הקיים מהיום למחר לספרייה הלאומית משום הפיגור - נניח הטכנולוגי; בית הספרים הלאומי הוא כזה שאי-אפשר להקים היום ספרייה לאומית על-פי ההמלצה הזאת.
פרופ' יצחק זמיר: נדרשת לכן תקופת מעבר.
פרופ' יצחק זמיר: הוועדה הציעה שהספרייה הלאומית תוקם בשני שלבים.