GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: ואני חושב שכמה שהמגזר הזה מעורב יותר בקביעת הנוהל והדרישה, ככה גם הדרישה תהיה מציאותית יותר והנוהל יהיה קל יותר לצד השני.
אשר גרנר: אחד הדברים שמאפיינים אותנו בוועדה הזו זה הפלורליזם.
אשר גרנר: מבחינתנו אין נציג, מישהו מטעם הממשלה, אין נציג של התאחדות הסוחרים.
אשר גרנר: זה חברים שותפים בהליך רישוי עסקים.
דבי סולו: לפעמים אנחנו יורדים מאוד לרמת השטח של ניסיון לאחד בין הדרישות, ניסיון לשמוע אחד את השני.
דבי סולו: וכשעולה נושא לגבי תיקון חקיקה בנושא ספציפי שנוגע לגורמים חיצוניים הם גם מוזמנים.
יורי שטרן: אני מדבר על מהלך יותר כללי.
דורית צדוק ביטרן: אני מהאיגוד הארצי למיסחר בסניף הירושלמי.
דורית צדוק ביטרן: אני באופן אישי מייצגת בעלי עסקים מול הרשות המקומית במשך הרבה מאוד שנים.
דורית צדוק ביטרן: אני רוצה להתייחס לנקודה שהעלית, כל העניין באמת של הדיונים המקצועיים, אני חושבת שבהחלט יש מקום לצרף אותנו, את הגופים הכלכליים, כמי שמכיר היטב את השטח, הרבה יותר מכל אדם אחר שיושב באחד המשרדים.
דורית צדוק ביטרן: אנחנו מכירים את הבעיות לפרטי פרטים, אנחנו יכולים לתת כל מיני רעיונות או מענים לפתרון הבעיה, וצריך קצת יותר להתייחס אלינו.
יורי שטרן: מה שאני מציע, מעבר לחיבור הזה לפי הנושא, אם נגיד לשכת התאום של הארגונים הכלכליים תקבל פנייה שהם ישלחו נציג או נציגים קבועים, יבחרו בתוכם מי ילך, והאיש הזה הוא גם יידע להתקשר עם כל ארגון בנפרד, אז יהיה לך נוכחות קבועה ואני חושב שהיא מאוד חשובה לזה.
יורי שטרן: כי אחרת, זה צריך להיות גם ריאלי וגם נוח, אחרת אנחנו אולי מגיעים לאיזו שהיא רמה גבוהה יותר של הסדרת הנושאים אבל על חשבון הפעילות הכלכלית.
אשר גרנר: הוועדה מונה עשרים ושניים נציגים.
אשר גרנר: ועדה לא יכולה להיות מאתיים נציגים.
יורי שטרן: אני מדבר על אחד.
אשר גרנר: זה המון נציגים.
אשר גרנר: יש את התאחדות הסוחרים,
יורי שטרן: את לשכת התאום של הארגונים הכלכליים.
אשר גרנר: אני אומר, זה לא, מפני שזה לא רק לשכת התאום של הארגונים הכלכליים.
אשר גרנר: יש עוד נושאים שהם לא חברים, יש המון סקטורים.
אשר גרנר: לכן לפחות אנחנו עובדים מספר שנים והגענו לתוצאות טובות, ואני חושב שהדרך הזאת שעובדת, שחבר שלום, נציגו יושב אצלנו בוועדה, משרד איכות הסביבה יושב, הם לא נמצאים מתחת לפלורסנט, אני מודיע לך, הם נמצאים בשטח, מכירים כל פרט ותג.
אשר גרנר: ואני אומר לך שאנחנו מחוברים לשטח וגם השטח מגיע אלינו, ואפילו ישבנו במשרדו של יאיר, ישבנו ביחד ודנו בנושא, הזמנו גם את גב' ביטרן, עשינו כנס רישוי עסקים פה בנווה אילן, והציגה בפני כל מנהלי מחלקות רישוי עסקים את הבעייתיות של רישוי העסק עם אותם סוחרים, יש אינטראקציה, עובדת יום יום שעה שעה ואנחנו מחוברים לשטח.
אשר גרנר: זה לעניין הזה של הוועדה הארצית והוועדה המקומית.
אשר גרנר: כל הדברים האלה ששומעים פה על שינויים זה הכל בא דרך הוועדה, בשיתוף פעולה של כולם, ואני אומר לך, אני לא מכיר הרבה ועדות שעובדות בצורה מקצועית וטובה, אני נותן קומפלימנט למשרד הפנים.
יורי שטרן: ולמעשה על מה שאמר דני על העיכובים במשרד הבריאות זה מגיע לדיון שלכם?
יורי שטרן: אתה מנסה להשפיע?
אשר גרנר: אנחנו כל הזמן יושבים ודנים איך כמובן להקל על האזרח להוציא את הרישיון.
יורי שטרן: מגלה אדם שעוסק בתחום בעיה במערכת מסויימת.
יורי שטרן: הוא אומר משרד הבריאות הוא כך וכך, זה לוקח אצלו הרבה יותר זמן מאשר נגיד אפילו הקבוע בחוק וכו'.
יורי שטרן: זה מגיע אליך לדיון?
יורי שטרן: הוא יכול לפנות אליך?
אשר גרנר: אנחנו לא ועדת ערר.
אשר גרנר: אנחנו חשבנו על זה, זה אחד מהכלים שאמרנו איך אנחנו פותרים שמשרד ממשלתי לצורך העניין, או שבגלל שהוא עמוס או שנסע לחוץ לארץ לצורך העניין הוא לא נתן תשובה בזמן.
אשר גרנר: לכן עשינו תיקון לחקיקה, התיקון אומר על זה שאם אתה לא עונה תוך שלושים יום, נאמר לצורך העניין איכות הסביבה, ראה את זה כהיתר זמני, והמחוקק אמר אתה תהיה אשם, כלומר אותו משרד ממשלתי שלא נתן את התשובה בזמן, אני אומר תראה כמה הרחקנו.
יורי שטרן: זה כבר הופעל ככה?
אשר גרנר: זה כבר הופעל.
אשר גרנר: מדצמבר 2000 זה הופעל.
אשר גרנר: אני אומר אנחנו עשינו הרבה דברים חדשניים שלא קיימים היום.
פרומה פורת: אבל התוצאה היא שבעל עסק, בגלל שאדם מסויים לא נתן תשובה, יקבל היתר זמני, בעוד שאולי הוא היה יכול לקבל היתר לשנה, שלוש, חמש, או לצמיתות, ואז הוא צריך לעשות את התהליך מחדש.
פרומה פורת: העקרון הזה הוא בעייתי.
פרומה פורת: אנחנו רואים את זה בשטח.
אשר גרנר: אתה כיושב ראש ודאי מכיר, לא ראית כזו מתירנות מבחינת החקיקה לטובת האזרח, מפני שפה באמת אנחנו לטובת האזרח.
אשר גרנר: עשיתי גם טבלה, מבחינת חובות וזכויות, אנחנו ממש נתנו לאזרח, כבעל עסק, יותר זכויות מאשר חובות.
אשר גרנר: אבל גם נתנו לרשות המקומית כלים לאכיפה טובים יותר שלא היו בעבר.
יורי שטרן: אני חושב שהגישה היא נכונה, אלא שפה בדיני נפשות, כמו הכבאות או תברואה צריכים גם לדאוג לכך שההיתר הזמני הזה יהיה מאוד מאוד קצר בזמן ולחייב את המערכת בכל זאת לתת תשובות.
דבי סולו: לכן זה באחריות משרד הבריאות לתת את התשובות שלו בזמן.
יורי שטרן: אז מה הכלים שיש לחייב אותו?
יורי שטרן: אני לא יודע כמה כל החלקים האלה מתפקדים לטובת העניין כולו.
אשר גרנר: אני חושב שהכלים, כמו שאתה אמרת יש חובת הזהירות, לכן יש פה לכל ראש רשות, רשות הרישוי, את שיקול הדעת לעניין הזה אם באמת להפעיל, אם הכבאות לא נתן, הוא צריך לבדוק, עשינו איזה מן שלב ביניים, אנחנו מודיעים לנותן האישור תשמע , אתה לא נתת את האישור כמתחייב בחוק שלושים יום.
אשר גרנר: אנחנו על פי סמכותנו ממתינים שבעה ימים.
אשר גרנר: אם אתה לא עונה אנחנו נוציא היתר זמני.
אשר גרנר: נתנו את כל הכלים האפשריים.
אשר גרנר: היתה חשיבה באמת מפרה.
מרדכי בס: הדבר העיקרי ששמענו פה היום, וזה לחיוב, שכמו שהגדיר את זה אשר מנשבת רוח חדשה בעיריית ראש העין, וזה דבר חשוב וחיובי.
מרדכי בס: אני חושב שכשפורטים את זה לביצועים בפועל מול הדברים שעליהם הצבענו בדו"ח אז עדיין יש הרבה הרבה מה לעשות.
מרדכי בס: למשל הנושא של שירות לאזרח, התשתית שהעירייה מעמידה שרות של רישוי עסקים אז מערכת המיחשוב של העירייה עדיין טעונה שיפור מהותי.
מרדכי בס: אם מדברים על האכיפה, אז הנתונים שאתה חידדת כששאלת שאלות וקיבלת תשובות, הגרף עוד לא השתנה בצורה משמעותית.
מרדכי בס: מדובר על כוונות, על התחלה, אבל עוד אין דבר שניתן למדוד אותו ולהסתכל אחורה ולהגיד יש שינוי מהותי.
מרדכי בס: ואותו דבר בקשר לשיתוף של הגורמים הממלכתיים האחרים, למשל משרד הבריאות, כמות הפניות אני מבין לא השתנתה ב-2004 לעומת שנים קודמות.
שלום גולדברגר: אין לי נתונים, אפילו לא כל 2004, אבל לפחות השמונה חודשים ראשונים של 2004 לא ראינו שינוי גדול.
יורי שטרן: דני, מתי נכנסת לתפקיד?
דני גולבארי: בראשון לנובמבר 2004.
מרדכי בס: מה שאני רק יכול להגיד שבאמת התקופה מאז שפרסמנו את הדו"ח היא תקופה קצרה מאוד.
מרדכי בס: לפי החוק בתום שמונה חודשים מפרסום הדו"ח הגוף המבוקר צריך לדווח על מידת ההתקדמות שלו ביישום התיקונים הדרושים, ואנחנו מחכים לקבל את הדיווח הזה ומקווים באמת שההבטחה שנשמעה פה באויר תתממש.
יורי שטרן: אנחנו באמת בנימה אופטימית יכולים לסיים את הדיון הזה, מבחינת קודם כל, ואני מסכים עם מה שנאמר על ידי מנכ"ל מבקר המדינה, רואים ומרגישים אני חושב גישה חדשה.
יורי שטרן: הזמן הוא קצר יחסית בשביל למדוד את זה לפי התוצאות בשטח, ואני מניח שאנחנו נגיד כוועדה נבקש לשמוע מכם דיווח עדכני ואז גם אתם תדעו וגם אנחנו כמה אתם מצליחים להגיע לתוצאה.
יורי שטרן: אבל הכיוון הוא ישנו ובאמת מבורך, ולא תמיד אנחנו יכולים לסיים את הבדיקה של תוצאות הדו"ח באיזה שהוא ציון חיובי כזה.
יורי שטרן: אני גם מאוד מודה באמת למבקר המדינה ולמי שעשה את הדו"ח כי את המכלול ואת ההתעמקות בכל מרכיב בו באמת הכל נעשה בצורה מאוד מקצועית.
יורי שטרן: אני הייתי מבקש שני דברים ,מציע פשוט שנובעים מהדיון, אולי התייחסותכם בעתיד.
יורי שטרן: ראשית ציינו פה את נושא כוח האדם ואת נושא האקדמיזציה.
יורי שטרן: אני חושב שזה אולי פרמטר שחייב להיכלל בכל ביקורת כזאת להבא.
יורי שטרן: זאת אומרת להתייחס למרכיב האנושי כמו חוסר השכלה ואי מיומנות של האנשים, זה גורם מאוד משמעותי בדברים שאתם מגלים, ולכן אני חושב שגם הפרמטרים לבדיקה, הגדלת רמת ההשכלה של אנשים, קביעת דרישות מקצועיות, כשירות העוסקים במלאכה, כשירות במובן הרחב, החל מהשכלה, כי השכלה היא פרמטר חשוב, אנחנו כמעט והפסקנו את התהליך של האקדמיזציה שהיה גם בשירות הציבורי ואני חושב שהיום זה די נעצר בהרבה מאוד מערכות.
יורי שטרן: ודבר שני, מה שהציע משה ראש העיר, אני בכלל בזמנו הצעתי את זה למשרד הפנים, אני חושב שזה אחד התפקידים החשובים של כל מערכת ממשלתית, כולל מערכת ביקורת, מול הגופים המבוקרים או מול הגופים שהיא מופקדת עליהם, זה לנסות לקדם את הדוגמאות הטובות, וללמוד אותם, להבין את גורמי ההצלחה, למה בעיר א' זה מצליח יותר מאשר בעיר ב', חוץ מהמימד האישי שאי אפשר להתעלם ממנו, אבל אותו קשה קצת להעתיק.
יורי שטרן: אבל יש דברים שעירייה מסויימת, נגיד אם אתם בביקורת על המועצות המקומיות, הרשויות המקומיות, עירייה מסויימת יודעת לעשות, היא עשתה שינוי מסויים, היא בנתה מערכת שמתפקדת טוב, כדאי לעשות ולקדם את זה בשאר הרשויות, זה תפקיד של המשרד, זה תפקיד של אותה יחידה שעוסקת בזה, אבל אני חושב שזה גם דבר מאוד רצוי בביקורת.
יורי שטרן: ולכן אם באמת תמצאו למשל בדו"חות החוזרים שעיריית ראש העין עשתה דברים כאלה וכאלה והדברים האלה לא נעשים בעיריות אחרות ויכולים להיות דוגמא, מעבר לציון לשבח של עצם העובדה שאני מניח תהפוך לעובדה שהעירייה למדה את הלקחים של הביקורת ועשתה את הצעדים שאתם ביקשתם, מעבר לציון גם להגיד אלה ואלה דברים שכדאי להמליץ לעיריות האחרות ולפעמים יש דברים שכדאי אחר כך לקבע אותם בתקנות או בנוהל ולעשות לדבר מחייב.
יורי שטרן: אין אצלנו את הדבר הזה בשיטתיות.
יורי שטרן: זה קורה מדי פעם.
מרדכי בס: יש עם זה בעיות מתודולוגיות לא פשוטות אבל בעקרון זה בהחלט כלי.
מרדכי בס: לא כל כך פשוט לעשות את הביקורת בשני שלבים, קודם כל לבדוק איפה טוב ואז לקחת את זה וליצור מזה סרגל בדיקה למקומות אחרים.
יורי שטרן: לא, אתם לא צריכים אולי, אני לא יודע, אגף הביקורת של משרד ראש הממשלה הוא במידה מסויימת עושה דברים כאלה, אבל לא מספיק.
יורי שטרן: אבל אם אתם פשוט מציינים את הדברים,
שמואל גולן: בדרך כלל בביקורות מעקב, אנחנו עושים גם תהליכים של ביקורות מעקב.
שמואל גולן: בביקורות מעקב אנחנו אומרים מה תוקן ומה לא תוקן.
משה סיני: בואו נעשה את הדברים האלה ריאליים, אם אני לוקח את הספר הזה, הספר הירוק, מה רע, אני אומר לכם, מבחינת חשיבה, לעשות נספח, שיהיה שם מודל אחד למשהו.
משה סיני: אתם הרי עוברים בהרבה רשויות ולפעמים גם מוצאים דברים טובים.
משה סיני: קחו דבר טוב, לא חשוב ראש העין, מקום אחר, שימו מודל למשהו.
יורי שטרן: אתה ממליץ למשרד הפנים נגיד ללמוד או לנתח את הניסיון החיובי של עירייה, נניח ראש העין, בתחומים אלה ואחרים, בשביל להפיק לקחים, אבל מדובר בדברים שקרו,
אשר גרנר: אני מפנה למחלקות רישוי עסקים חדשים תמיד לאותן רשויות שהן חזקות וטובות בכדי שילמדו, לפחות ברמה שלי, כשאני יושב אתם.
אשר גרנר: אני מפנה אותם לאנשים שבאמת יודעים ואני בטוח שילמדו אותם וינהלו את זה כמו שצריך.
אשר גרנר: זה הגישה לפחות ברמה אצלי,
יורי שטרן: אני רוצה שזו תהיה שיטה.
יורי שטרן: אם אנחנו מדברים בתכניות ההבראה, בכל מיני דברים שהיום קורים בשלטון המקומי, אז שמשרד הפנים יהיה הגורם וביקורת המדינה תסייע לו בזה שבאמת הופך לגוף הממליץ מבחינת השיטות וכל פעם באופן עקבי בונה את המודל הרצוי של המהלכים האלה.
יורי שטרן: בחלקו מחייב, בחלקו רק מומלץ.
מרדכי בס: אני אגיד משהו כללי לגבי מתודולוגיה של ביקורת.
מרדכי בס: אנחנו בעסק הזה שש עשרה שנה, אף פעם לא הפסקנו לחשוב איך משפרים את העבודה.
מרדכי בס: אני חושב שעשינו הרבה מאוד שינויים.
מרדכי בס: גם בנושא הזה של מה שנקרא סרגל, איפה מוצאים סרגל מן המוכן כדי למדוד אתו את הפעילות, זו שאלה שאנחנו כל הזמן עוסקים בה, כל הזמן מנסים להשתפר בה, וגם השיטה הזו, של לקחת גוף מודל ולמדוד לפיו בהחלט נמצאת אצלנו על הפרק בכל מיני צורות שלה.
יורי שטרן: אני לא קורא מאלף עד תו את הדו"חות שלכם, אבל אני מצאתי מעט, בדברים שעסקתי בהם, מצאתי מעט מהחלק הזה,
מרדכי בס: לא הפסקנו לחשוב על זה, אבל אמרתי שיש עם זה בעיות מתודולוגיות לא פשוטות.
מרדכי בס: אבל בהחלט נמשיך לחשוב על זה, בייחוד אחרי שהמלצת.
יורי שטרן: אז באמת בהצלחה,
משה סיני: אני באמת רוצה להודות לגילה ולכל הצוות, אני חושב שזה באמת נושא חיוני, אני מודה לכם שהצפתם אותו על השטח, יכול להיות שבמהלך השנים שאני אהיה ראש עיר היינו מגיעים אליו במוקדם או במאוחר אבל עדיף כמובן במוקדם, וזה שאתם עשיתם את הדו"ח אז אנחנו ניתן לזה את העדיפות המתאימה.
יורי שטרן: דוגמא טובה מאוד של ביקורת בונה.
יורי שטרן: אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בדיון שהוא מעקב אחרי פרק בדו"ח מבקר המדינה מספר 54 שמדבר על בתי הדין הרבניים.
יורי שטרן: אגיד כמה מילות פתיחה ואז אעביר את רשות הדיבור לכבוד מבקר המדינה שאני מודה לו ולצוות שלו על הגעתם.
יורי שטרן: תודה גם לכל הרבנים ולמנכ"ל בתי הדין הרבניים על בואכם, ברוכים הבאים.
יורי שטרן: מבקר המדינה התייחס לעניינים הפרוצדורליים של תיפקוד בתי הדין הרבניים, הוא לא נכנס לפסיקות אלא רק לתהליכים ולהגדרות.
יורי שטרן: המבקר מצא ליקויים רבים, אמנם הוא גם מציין שיפור, לפי התגובות שהתקבלו לאחר ביצוע הביקורת.
יורי שטרן: מדובר בעבודה חשובה ומאוד קשה ואם היא לא מתבצעת כמו שצריך זה גורם לטרגדיות איומות, להרס חייהן של נשים רבות, ולא במקרה הקדשנו את הדיון הזה ליום האישה הבין לאומי שחל מחר וזו התרומה של הוועדה שלנו, וועדת ביקורת המדינה לקידום זכויות הנשים במדינת ישראל.
יורי שטרן: בנוסף להיבט האנושי והאזרחי, אני רוצה לציין דבר נוסף.
יורי שטרן: כל עוד לא מתקנים באופן יסודי את המצב בבתי הדין הרבניים, כל עוד הדברים האלה לא מגיעים לידי תיקון, הלחץ של אותו ציבור שחושב שיש להחליף את המערכות האלה במערכות אזרחיות, נישואין אזרחיים, גירושין אזרחיים, יילך ויגבר.
יורי שטרן: הלחץ יגבר ויעלה על כל התנגדות של הציבור הדתי והמסורתי, שאני רואה את עצמי כחלק ממנו, כי ברמיסה גסה של זכויות האדם לא נוכל לקיים את הסדר הסטטוס קוו, הקיים מקום המדינה וההפרדה הלא מוחלטת בין דת ומדינה הקיימת אצלנו.
יורי שטרן: לכן אני חושב שהציבור הדתי צריך להיות האינטרסנט הגדול ביותר בתיקון העיוותים שבמערכת חשובה ורגישה כל כך.
יורי שטרן: אלה דברי הפתיחה שלי ואני מבקש מכבוד מבקר המדינה להציג לנו את ממצאיו.
אליעזר גולדברג: אני מבקש ממר צרפתי, מנהל אגף במשרד מבקר המדינה שיציג את עיקרי הדו"ח בפני הוועדה.
בנימין צרפתי: הנהלת בתי הדין הרבניים קבעה בשנת 1997 סטנדרטים לשיפור השירות למתדיינים, והיא קבעה מדדים לטיב השירות והחליטה ש75 אחוזים מהפונים לא ימתינו יותר מ 60 יום עד שיתחיל הדיון הראשון, ו 65 אחוזים מהפונים לא ימתינו יותר מ 90 יום בין דיון לדיון.
בנימין צרפתי: הנהלת בתי הדין עמדה במדדים שקבעה לעצמה, הבעיה היא שלא נקבעו מדדים לגבי יתר התיקים, לגבי 25 אחוזים מהפונים הראשונים ו 35 אחוזים מהפונים הממתינים בין דיון לדיון.
בנימין צרפתי: למעשה אין נתונים מה קורה שם וכמה זמן אנשים ממתינים.
בנימין צרפתי: מבקר המדינה אמר את דברו שמן הראוי שהנהלת בתי הדין תעשה את כל הנחוץ כדי לקבוע מדדים גם לגבי המשך הדיונים בבתי הדין.
בנימין צרפתי: מבדיקת פרק הזמן שעובר מפתיחת תיק גירושין ועד קבלת גט, הבחנו בשני מצבים.
בנימין צרפתי: מצב אחד זוג שמתדיין, שבא בלי שום הסכם מוקדם וכל התהליך עובר בבית הדין, לעומת מצב של זוג שבא כבר עם הסכם שערך מראש, או בבית משפט לענייני משפחה או אצל עורך דין או בכל דרך אחרת.
בנימין צרפתי: לגבי זוג שהגיע בלתי מוכן בעליל, משך הזמן שחולף מפתיחת התיק ועד מתן הגט הוא 411 יום, כאשר זוג בא מוכן ובשל לגט עדיין חולפים 227 יום עד שמסתיים ההליך.
בנימין צרפתי: יש כאן אבחנה ברורה בין הרוב המכריע לבין המיעוט הקטן.
בנימין צרפתי: 96 אחוזים מהתיקים, למעשה הדיון מסתיים בהם בתוך 300 יום ואם הגירושין הם בהסכמה הדיון מסתיים תוך 130 יום.
בנימין צרפתי: העניין הוא ש 4 אחוזים מהתיקים הם הקשים, הם האגוז הקשה לפיצוח והם מסיטים את הממוצע ומעניקים לו משקל יותר כבד.
בנימין צרפתי: מבקר המדינה אמר שראוי שהנהלת בתי הדין תעשה מאמץ לקצר את הזמן, ובוודאי בכל הנוגע לדיונים שנעשים בהסכמה שאין כל סיבה שימשכו אפילו 132 יום.
יורי שטרן: הדיון הוא 132 יום, יש גם עד 60 יום להמתנה.
בנימין צרפתי: לא בהכרח.
בנימין צרפתי: נגיד אם זוג בא בהסכמה אפשר אפילו תוך שבוע לסיים.
יורי שטרן: אבל בפועל זה קורה?
בנימין צרפתי: כן, יש תיקים שנגמרים בפרק זמן קצר מאוד.
יורי שטרן: מה הממוצע של ההמתנה במקרים של גירושין בהסכמה?
בנימין צרפתי: 132 יום, זה מההתחלה ועד הסוף.
בנימין צרפתי: ב 1998 החליטה הממשלה להקים יחידות סיוע בבתי הדין הרבניים במתכונת שקיימת בבתי הדין למשפחה היינו לתת סיוע לזוג וגם לזרז הליכים.
בנימין צרפתי: למרות שחלפו כל כך הרבה שנים מאז החלטת הממשלה, לא קרה שום דבר ויחידות הסיוע בבתי הדין הרבניים לא הוקמו.
בנימין צרפתי: הנהלת בתי הדין הרבניים לא שקטה על השמרים ועל חשבון תקן כוח האדם שלה הקימה במקום יחידות סיוע, יחידות ייעוץ והכוון כדי לסייע לזוגות.
בנימין צרפתי: אבל יחידות הסיוע וההכווו האלה אין להן שום מעמד חוקי והן דלות מאוד באמצעים ובכוח אדם.
בנימין צרפתי: ורק כדי לסבר את האוזן, בסידרה של בתי דין שבהם מתקיימים 40 אחוזים מהדיונים, למעשה אין אף עובד סוציאלי או אף פסיכולוג או אף אדם אחר מיחידת הסיוע וההכוון.
יורי שטרן: אז מי מסייע שם, המזכירות?
בנימין צרפתי: המזכיר שפותח את התיק אומר לזוג מה לעשות.
בנימין צרפתי: נקודה נוספת היא מספר העגונות ומספר המסורבות גט.
בנימין צרפתי: בשנים האחרונות חלה ירידה דרסטית במספר העגונות.
בנימין צרפתי: אם בעבר דיברנו על כמה מאות, היום מדובר על סדר גודל של כעשרים עגונות.
בנימין צרפתי: בתי הדין עשו פעולות רבות,שאנחנו גם מתארים אותם בתיק, כדי לצמצם את מספר העגונות.
בנימין צרפתי: לגבי המסורבות גט, בתי הדין הציגו נתון בינואר 2003 שמדובר על 200 מסורבות גט, כאשר ההגדרה של הנהלת בתי הדין הרבניים היא, מי שבעלה חוייב לתת לה גט ועברו שלושים יום והוא לא נתן לה גט.
בנימין צרפתי: אבל מתברר שלפי החוק, "אין נפקא מינה אם ננקטה בפסק הדין לשון כפייה, חובה, מצווה, הצעה, או לשון אחרת.
בנימין צרפתי: ברגע שבית הדין הציע למתדיינים להגיע לגט, האישה זכאית לגט, ובעל שלא נותן גט תוך שלושים יום, אשתו אמורה הייתה להיכנס להגדרה של מסורבת גט.
בנימין צרפתי: על פי ההגדרה הרחבה הזאת, מדובר על 465 נשים שנכללות בינואר 2003 בהגדרה של מסורבות גט.
בנימין צרפתי: כלי נוסף שמשמש לבתי הדין כדי לכפות על הבעל גט, בית הדין יכול להוציא צו הגבלה ולפגוע בזכויות הבעל כמו ליטול את רשיון הנהיגה או למנוע את האפשרות להוציא רשיון נהיגה, להוציא נגדו צו הגבלה ליציאה מהארץ ועוד פעולות שונות.
בנימין צרפתי: בתי הדין נקטו בפעולות האלה, ולפי מה שראינו לפחות ב 50 אחוזים מהמקרים שננקטו הפעולות להגבלת זכויות הבעל הסרבן, זה זרז את התהליך של מתן הגט.
בנימין צרפתי: נקודה נוספת היא לגבי תקן הדיינים, תקן אבות בתי הדין.
בנימין צרפתי: ישנם 23 הרכבים של בתי דין.
בנימין צרפתי: החוק אינו מחייב שבכל הרכב יישב אב בית דין.
בנימין צרפתי: מכל מקום, אם יושב אב בית דין, ההגיון אומר שצריכים להיות לכל היותר 23 אבות בתי דין כמניין ההרכבים.
בנימין צרפתי: בפועל יש 47 אבות בתי הדין ויש אפילו הרכבים של שלושה דיינים שכל השלושה הם אבות בתי דין.
יורי שטרן: מתוך כמה דיינים בסך הכל?
בנימין צרפתי: 92, כי מחצית מכל הדיינים הם אבות בתי דין.
משה גפני: ישנם דיינים שנמצאים עשרות שנים מכיוון שיש מעט דיינים במדינה אז זה הקידום שנותנים להם.
משה גפני: אבל אין לזה משמעות מבחינת הטיפול בעניין.
בנימין צרפתי: מבקר המדינה מתריע על כך שריבוי אבות בתי הדין גם מהווה נטל כספי וגם זה אינו ראוי שבתי הדין יתנהלו ללא תקנים מוקדמים.
יורי שטרן: סליחה רגע, אני מקדם בברכה את הרב ריסקין שהגיע.
יורי שטרן: אפשר לתת לו מקום ליד השולחן ולא ביציע?
בנימין צרפתי: במהלך הביקורת שעשינו נתקלנו שלגבי בית הדין הרבני בנתניה התקבלו תלונות רבות בהנהלת בתי הדין הרבניים.
בנימין צרפתי: אז עשינו בדיקה פרטנית בבית הדין הרבני בנתניה והעלנו שבבית הדין שם ישנם שני הרכבים של דיינים ששלום בית לא שורר ביניהם, דבר שיש לו השלכות על ציבור המתדיינים ועל השירות שהם מקבלים, דבר שגם גורם לעיכוב בדינים ובניהול הדין.
בנימין צרפתי: גם עובדי בתי הדין עצמם בבית הדין הרבני בנתניה, אינם מקפידים על מתן שירות נאות, בלשון המעטה, ועל כך התרענו.
בנימין צרפתי: עד כאן.
משה גפני: בדקתם רק את נתניה?
משה גפני: או בדקתם בתי דין נוספים?
בנימין צרפתי: התעמקנו בנתניה, כי שם נתקלנו תוך כדי עיון בתיקים בהנהלת בתי הדין, בהרבה בעיות דווקא בבית הדין הרבני בנתניה.
יורי שטרן: היו עוד נושאים שמוזכרים בדו"ח.
יורי שטרן: ראשית תודה לביקורת שעשיתם, נשמע קודם את התייחסות בתי הדין הרבניים, מה נעשה מאז.
יורי שטרן: הביקורת הייתה בסתיו, ספטמבר אם אינני טועה, 2003, יש לי תגובות ביניים שכבר נכנסו לדו"ח.
יורי שטרן: מאז עברה שנה וחצי כמעט.
יורי שטרן: אז איזה שיפורים דרמטיים חלו בשנה וחצי האחרונות?
אלי בן דהן: אנחנו הכנו מצגת, נעבור עליה במהירות ותוכלו לראות את הדברים.
אלי בן דהן: בסך הכל, עד כמה שאני מופתע אני מודה על הביקורת.
אלי בן דהן: הביקורת הייתה הוגנת ונגעה בנקודות חשובות מאוד ועזרה גם לנו לבדוק את עצמנו יותר.
אלי בן דהן: כפי שאמר מר צרפתי זה נכון שבנושא של פרק זמן של ההמתנה מפתיחת התיק לבין דיון ראשון, קיבלנו על עצמנו שלפחות 75 אחוזים מהתיקים ייפתחו בפחות משישים יום.
אלי בן דהן: אני יכול להגיד שבנתוני 2004 כל תיקי בתי הדין עומדים בפחות משישים יום, מאה אחוזים מהתיקים.
יורי שטרן: אז תשנה את ההנחייה, תגידו שזה הכלל היום.
אלי בן דהן: היום בממוצע, מיום פתיחת התיק עד למועד הדיון הראשון, שישים יום, בכל סוגי התיקים בכל בתי הדין הרבנים בארץ.
אלי בן דהן: אני רוצה רק לציין חריג אחד וזה בית הדין הרבני הגדול ששם שיטת העבודה היא שונה מכיוון שבבית הדין הרבני הגדול מדובר בבית דין לעירעורים, ויש צורך בקבלת תגובות על הערעורים עוד לפני שהערעור בכלל נשמע.
אלי בן דהן: ושם גם יש צורך בתיאום מועדים עם עורכי הדין ולכן פרק הזמן קצת יותר ארוך, אבל בבתי הדין האיזוריים אנחנו עומדים במאת האחוזים, כל התיקים נפתחים בפחות משישים יום.
משה גפני: כמה זמן זה בבתי משפט?
אלי בן דהן: אני לא יודע, אולי המבקר יודע.
אליעזר גולדברג: עשינו יותר מדוח אחד על בתי משפט.
אליעזר גולדברג: כמובן אנחנו עשינו על בתי משפט למשפחה, בתי משפט לתעבורה, בתי משפט לנוער וכו'.
אליעזר גולדברג: בכל מקום סטטיסטיקה אחרת.
אליעזר גולדברג: אינני יודע את הממוצע אבל אנחנו בדקנו כמה וכמה בתי משפט, האחרון שבם היה , אם אינני טועה, בית משפט לענייני משפחה, בכל אופן הממוצעים שונים בכל בית משפט.
משה גפני: לדעת המבקר שישים יום זה זמן סביר למקסימום של פתיחת תיק?
אלי בן דהן: לפי דעתי אין מערכת משפט בישראל שיש לה את הנתון הזה.
אלי בן דהן: במלוא הצניעות.
יורי שטרן: אני רוצה להגיד לחבר הכנסת גפני, שום דבר ביקורת שישמע פה בעניין של בתי הדין הרבניים לא צריך להרגיע אותנו בטיפול בבתי דין הלא דתיים.
משה גפני: כל המערכות צריכות לתת תשובות ובזמן, אנשים מגיעים לבתי משפט ובתי דין לא בגלל שהם שמחים להיות שם.
יורי שטרן: כעת אנחנו מדברים על מערכת ספציפית ואין סיבה שהיא לא תשתפר.
יורי שטרן: גם אם במערכות המקבילות אולי יש בלגן גדול עוד יותר או משהו.
בת שבע שרמן: בנתון הזה אין הבדל בין תיקים בהסכמה לתיקים שלא בהסכמה.
אלי בן דהן: אמרתי, כל התיקים כולם.
אלי בן דהן: יש תיקים שנפתחים ביום אחד ונסגרים באותו יום.
אליעזר גולדברג: אני לא הייתי נכנס בכלל לשאלה הזאת כמה זמן לוקח הטיפול בתיק מפני שהביקורת היא לא על שופטים ולא על דיינים.
אליעזר גולדברג: הביקורת היא על המינהל.
אליעזר גולדברג: איך הגעתי בכל זאת לכך?
אליעזר גולדברג: מפני שאני ראיתי את האמנה שבית הדין בעצמו החליט.
אליעזר גולדברג: אז אמרתי אני אראה אם הם עומדים או לא עומדים באמנה שהם קבעו לעצמם.
אליעזר גולדברג: זאת הסיבה.
אליעזר גולדברג: אחרת לא הייתי נכנס לזה, ואני אומר, אני לא מטפל בביקורת לא על שופטים מבחינת העבודה השיפוטית ולא על דיינים מבחינת העבודה השיפוטית שלהם.
אלי בן דהן: הנושא השני הוא משך ההמתנה בין דיון לדיון.
אלי בן דהן: אנחנו קיבלנו על עצמנו ש 65 אחוזים מהתיקים ימתינו עד 90 יום בין דיון לדיון.
אלי בן דהן: בנתוני 2004 אנחנו מגיעים ל 70 אחוזים מהתיקים, מבחינה זו יש שיפור.
אלי בן דהן: בשבעים אחוזים מהתיקים עומדים בממוצע בין דיון לדיון תשעים יום.
אלי בן דהן: אני אומר את האמת, קיבלתי את הערתו של מר צרפתי אבל נדמה לי שיש קושי
יורי שטרן: לא בממוצע, עד תשעים יום.
אלי בן דהן: שבעים אחוזים מהתיקים עומדים עד תשעים יום.
אלי בן דהן: ובאמת בשלושים האחוזים הנותרים אין לנו יכולת לצמצם, אולי באחוזים בודדים.
אלי בן דהן: בסופו של דבר צריך לזכור שני דברים.
אלי בן דהן: את קביעת המועדים בין דיון לדיון עושה בית הדין, הדיינים עצמם.
אלי בן דהן: זה כבר לא תלוי במזכירות.
אלי בן דהן: ולרוב, יש לזכור, מדובר בתיקים שמצריכים לפעמים פעולות שנעשות בין בני הזוג וגם בין גורמים חיצוניים.
אלי בן דהן: צריכים להביא לפעמים חוות דעת שונות, צריכים לקבל תזכירים מעובדים סוציאלים.
אלי בן דהן: לכן, כשההמתנה היא מעבר לתשעים יום היא לרוב איננה תלוייה, בוודאי לא לחלוטין במזכירות של בית הדין ברמת המינהל, וחלק גדול היא גם לא תלוייה בדיינים עצמם.
אלי בן דהן: לגבי הנושא של פרק הזמן לפתיחת תיק תביעת גירושין.
אלי בן דהן: אני חושב שמר צרפתי אמר את דבריו, הביקורת אמרה, באמת 96 אחוזים מהתיקים נגמרים תוך 300 יום, אני חושב שזה נתון מכובד.
אלי בן דהן: סך הכל מדובר בתביעת גירושין.
אלי בן דהן: אולי אומר מילה לגבי כל הנתונים שלנו.
אלי בן דהן: אנחנו סופרים ימים.
אלי בן דהן: כשאני אומר ימים זה כולל שבתות וימי שישי שבית הדין אינו עובד וכולל גם חגים ופגרות שבמדינת ישראל זה די הרבה.
אלי בן דהן: אז כך שהנתון הוא נתון ראוי, 300 יום 96 אחוזים מהתיקים מסתיימים.
אלי בן דהן: נכון שארבעה אחוזים מהתיקים הם תיקים קשים ובעייתים ומבחינתנו נשתדל לתת את דעתנו כמה שיותר לצמצם את ארבעת האחוזים הללו.
אלי בן דהן: כנ"ל לגבי תיקים של הסכמי גירושין.
אלי בן דהן: תוך 92 יום נגמרים 96 אחוזים מהתיקים.
אלי בן דהן: ארבעה אחוזים נגמרים בזמן ממושך יותר.
אלי בן דהן: אני רוצה לציין שגם בני זוג שמגיעים עם הסכם גירושין עדיין אין זה לא אומר שהסכם הגירושין בשל באופן קבוע ומוחלט.
אלי בן דהן: ישנם מקרים שבהם מתעוררות שאלות לגבי ההסכם, למרות שבאו עם הסכם, ואפילו עם הסכם שקיבל תוקף של פסק דין מבית המשפט למשפחה.
אלי בן דהן: פעמים רבות אחד מבני הזוג פותח אותו מחדש בבית הדין הרבני ואז ההליכים נמשכים, ולכן יש את ארבעת האחוזים שמסתיימים מעבר לתשעים יום.
יורי שטרן: כבוד הרב.
יורי שטרן: בדוח היה מספר ש 96 אחוזים מהתיקים האלה, אורך 132 יום.
יורי שטרן: האם זה אומר שמאז זה התקצר ל 92 יום או שזה רק תקופת ההתדיינות.
אלי בן דהן: הדוח עסק בכל התיקים כולם וכלל גם את אותם 4 אחוזים.
אלי בן דהן: יורי שטרן לא.
אלי בן דהן: עם 4 אחוזים היה 227 יום.
אלי בן דהן: בלי 4 אחוז היה 132 יום, כך מצויין בדו"ח.
אלי בן דהן: אז זה התקצר ל 92 יום.
אלי בן דהן: בנתוני 2004 הגענו ל 92 יום על הכל.
אלי בן דהן: מרגע פתיחת התיק עד לקבלת הגט.
אלי בן דהן: עד סיום התהליך כולו.
יורי שטרן: אז מה בעצם, אם אפשר בנקודה זו לתת קצת הסבר.
יורי שטרן: על פניו מצב שבו הזוג מגיע, מבקש בהסכמה את הגירושין, הוא לא צריך לגרום לשום עיכובים.
יורי שטרן: ובמקום ניתן להחליט.
יורי שטרן: בחומר שקיבלתי, אני חושב מעמותת מבוי סתום, כתוב שאתם בכל מקרה קובעים שלושה דיונים גם למקרים האלה, אחד לבירור שמות או משהו.
אלי בן דהן: אחד זה לאישור ההסכם.
אלי בן דהן: השני לבירור שמות והשלישי לסידור הגט בעצמו.
יורי שטרן: מה זאת אומרת?
יורי שטרן: לבור כמוני שמזה 35 שנה לא מתגרש,
אלי בן דהן: אני מאחל לך שגם לא תתגרש.
אלי בן דהן: אני אסביר מהן הפעולות הללו.
אלי בן דהן: הפעולה הראשונה היא אישור ההסכם עצמו.
אלי בן דהן: הצדדים מוזמנים לפני בית הדין ואז בית הדין מאשר את ההסכם.
אלי בן דהן: אם מתגלים חילוקי דיעות,