GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: הייתי ממליץ להם באמת דרך חברה לאוטומציה, שהיא חברת בת שלהם, לעשות פה מאמץ ליצירת איזו שהיא אחדות במערכות.
יורי שטרן: כדי שבאמת חברות שעוסקות במיחשוב בתחום העירוני לא דואגות להתאמה בין המערכות באגפים השונים, זה פשוט לא טוב, זה מכניס אתכם לסיבוכים ולעלויות.
יורי שטרן: הם יכולים פה לקדם את העניין, אז כדאי לנו לפנות אליו.
יורי שטרן: דבר שני, שהוא קודם אפילו למיחשוב, זה העניין של נהלי עבודה.
יורי שטרן: לא רק נהלים פנימיים אלא גם שבעלי עסקים ידעו בכל תחום ותחום מה בדיוק נדרש מהם.
אירית נתן: זה מופיע, זה מפורט, יש תרשימי זרימה אפילו ציירנו את הנוהל עם תרשימי זרימה לבעלי עסקים.
דני גולבארי: מי שמגיע אלינו מקבל סט של הנחיות.
דני גולבארי: יש גם אתר באינטרנט, שהוא יכול להיכנס אליו, אתר של העירייה עם כל הנושא של רישוי עסקים.
יורי שטרן: בבקשה, דני, תתחיל מהסטטיסטיקה.
יורי שטרן: הצילום האחרון שנעשה, שבעים ואחד, שבעיים ושניים אחוז מהעסקים,
דני גולבארי: אין שינוי משמעותי, אני יכול להגיד את זה בכנות, כי אנחנו כרגע נמצאים בתהליך של התרעות וכניסה לכתבי אישום.
דני גולבארי: נתנו להם מה שנקרא את הצ'אנס שיתארגנו, אבל זה לא זז.
דני גולבארי: כמו שאתה שם לב אנחנו נמצאים בתקופה של מיתון במשק,
יורי שטרן: כבר לא עד כדי כך, לפני שנה היינו במצב של מיתון,
דני גולבארי: אנחנו עדיין במיתון, וכרגע אנחנו נכנסים לשלב של התביעות המשפטיות, שזה מה שיניע יותר את הגלגל.
יורי שטרן: קודם כל האם אתה סימנת לעצמך עדיפויות?
יורי שטרן: אתה אומר שלמשל דברים שיש להם היבט של סכנה לציבור, אם זה בטיחות, כיבוי אש, אם זה תברואה, אז אני מסמן אותם כחשובים ביותר ומקפיד קודם כל בתחומים האלה.
דני גולבארי: אז אני פילחתי לי את כל הנושאים האלה, כיבוי אש, מפגעי תברואה ומפגעי איכות הסביבה, הם נכנסים מבחינתי לכתבי אישום הראשונים.
יורי שטרן: וכשאתה הולך לטפל קודם כל בסוגיות האלה אתה רואה נגיד מספר רב יותר של בעלי עסקים שעושים את מה שנדרש?
יורי שטרן: יש אחוז של סך הכל העסקים שלא הוסדרו נגיד מבחינת הרישיונות.
יורי שטרן: בתוך הרישיונות האלה יש רישיונות רבים, ונגיד אתה אומר אני קודם כל דואג לאלה שנוגעים לשלום הציבור, ושם אולי אתה כבר רואה עליה במספר העסקים שרשמו את עצמם כמו שצריך וקיבלו את הרשיונות.
דני גולבארי: אני רואה עליה ואני רואה היענות.
דני גולבארי: מגיעים לקבלת קהל,
אירית נתן: בראש העין יש באמת את הקניונים האלה שהם רבי קהל שלא היו מוסדרים, ועל זה אין לנו הרבה מאוד עסקים גדולים כאלה,
דני גולבארי: בגדול אני רואה תזוזה, אבל עדיין לא מה שאני מצפה.
יורי שטרן: ומה עם הקניונים, אחד היה מסודר כבר לפי העדכון, השני היה בתהליכים,
דני גולבארי: לגבי הקניונים שלושתם נמצאים בהליכי רישוי מאוד מתקדמים.
דני גולבארי: אחד נתבע בבית משפט, במסגרת התביעה הזאת הוא רץ להשיג את כל האישורים, הוא פנה לאיכות הסביבה ולכל מי שצריך.
דני גולבארי: וגם שני הקניונים נמצאים בהליך מאוד מתקדם של הרישוי.
דני גולבארי: זה נושא של כיבוי אש, זה להשקיע הוצאות מאוד גבוהות, מאות אלפי שקלים בספרינקלרים, הם מקבלים את הזמן שלהם, צריך גם להתחשב בהם, כי אחרת יסגרו את המקום וילכו.
יורי שטרן: הם הוקמו כחוק, בעצמם, לפי התכניות וכו'?
דני גולבארי: זאת שאלה טובה.
פרומה פורת: בקניונים יש היתרי בנייה.
פרומה פורת: אין בעיה עם המבנים.
יאיר קורח: היתרי הבנייה הם כוללים אמצעי כיבוי אש?
פרומה פורת: בהליך קבלת היתרי בנייה זה מובנה שנדרש אישור של כיבוי אש, פעם אחת בקביעת התנאים בהוצאת ההיתר ופעם שנייה לקראת קבלת טופס 4, שאז למעשה באים שלטונות כיבוי אש והם בודקים שאותם תנאים שהם קבעו מתקיימים ואז הם נותנים את האישור.
פרומה פורת: למיטב ידיעתי יש טופס 4.
פרומה פורת: קבלת אישור כיבוי אש, אני רק רוצה להסביר, זה שונה, קבלת אישור כיבוי אשר לצורך המבנה מאשר כיבוי אש לצור העסק הספציפי שמתנהל במקום.
שמואל גולן: יש מערכת של כיבוי אש שצריכה להיות כשבונים בניין.
שמואל גולן: וזה, אני מניח שאם יש טופס 4 אז זה כנראה עבר תהליך.
שמואל גולן: אחרי זה מתחיל תהליך של איוש הקניון.
שמואל גולן: שכל עסק יש לו את הדרישות שלו בהתאם לדרישות כיבוי אש.
שמואל גולן: אנחנו הבנו שהעסק לא היה בו, לא קיבלו רישוי מטעם איגוד ערים לכיבוי אש.
דוד ינקוביץ: אבל בהחלט יכול להיות מצב שהעסק קיבל טופס 4, הבניין, המבנה במסגרת היתר הבנייה קיבל טופס 4 מהרשות המקומית אך לא מאיתנו, כלומר לא הגיע לשירותי הכבאות כלל בכדי להוות חלק מהליך האישור.
יורי שטרן: אבל הוא לא יכול לחתום לא על טופס 4,
דוד ינקוביץ: עובדתית אני חושב שזה קרה.
יורי שטרן: גם לגבי קניון ספציפי?
דוד ינקוביץ: למיטב זכרוני קניון אחד כן.
פרומה פורת: אותו קניון שהגשנו לגביו כתב אישום, אחד, כפי שדני ציין, לגביו ניתן טופס 4 לחלקו ולא לכולו.
פרומה פורת: ושם אנחנו שוקלים להגיש כתב אישום נוסף,
דוד ינקוביץ: אם יורשה לי, בעצם זה מקור הבעיה.
דוד ינקוביץ: כשעסק נולד הוא נולד במסגרת היתר הבנייה.
דוד ינקוביץ: ואם הליך ההיתר נעשה כמו שצריך, עובר את כל מי שצריך, עד להפיכתו לרישוי עסק, אין שום בעיה.
דוד ינקוביץ: הבסיס הטוב הקיים אצלו, מבחינת כיבוי אש בכל אופן, ואני משער שגם מהבחינות האחרות, וזה מלווה את העסק לכל אורך הדרך.
דוד ינקוביץ: אבל כאשר בעצם ההליך לא בוצע, זאת אומרת שירותי כבאות דרשו את הדרישות במסגרת ההיתר אך לא נקראו בעצם להמשך ההליך, קרי בדיקת ביצוע הדרישות, והעסק התחיל לפעול ללא שירותי כבאות, פה מתחילה הבעיה.
דוד ינקוביץ: בעיה נוספת בעצם זה לא רק שלא באו לסיים את ההליך אלא המשיכו בהליך בנייה בלתי חוקי בתוך העסק, וזה חלק מהבעיה שקיים באיזור התעשייה החדש.
דוד ינקוביץ: הגלריות שנבנו.
דוד ינקוביץ: הבניינים הם בניינים תעשייתיים, גבוהים, עם גובה גבוה, שניתן בהחלט לעשות גלריה, בנו גלריות, ובעצם, אני כבר לא מדבר על הנושא החוקי של העניין, אבל יצרו בעיות נוספות שקשורות לחוק תכנון ובנייה.
דוד ינקוביץ: לדוגמא, כשבונים גלריה כזאת מעל מאה מטר חייבים לעמוד על כמה דרישות בסיסיות, כמו פתח נוסף.
דוד ינקוביץ: לפחות שני פתחים.
דוד ינקוביץ: לא עשו את זה כי בנו גלריה.
דוד ינקוביץ: ללא היתר.
דוד ינקוביץ: היום אנחנו נדרשים בעצם לפתור בעיות מאוד מאוד בסיסיות ורציניות ששייכות לחוק תכנון ובנייה.
דוד ינקוביץ: זו הדוגמא הכי טובה שאני יכול לתת.
יורי שטרן: לך יש סמכות לתבוע את מי שנתן אישור מבלי,
דוד ינקוביץ: לא.
יורי שטרן: יש פה כמה דברים.
יורי שטרן: יש פה את בעל העניין, היזם או בעל העסק שלא הסדיר כמו שצריך.
יורי שטרן: ויש מי שחתם לו, במקרה וחתם, יש כאלה שכמו שאתה אומר, הגלריות זה בטח ללא היתר, אבל מי שקיבל רישיון מאותו קניון, מישהו חתם לו, ראש הוועדה המקומית חתם לו על הטופס.
דוד ינקוביץ: הוא הסמכות הקובעת, ראש הוועדה ברשות המקומית, אני היועץ שלו.
יורי שטרן: הוא חתם ללא אישור, שזו הפרה של החוק.
יורי שטרן: מי היה אמור לקרוא אותו לדין?
פרומה פורת: אני מבקשת להעיר, אני לא חושבת שזה מדוייק.
פרומה פורת: זאת אומרת המצב הוא אחר.
פרומה פורת: יש היתר בנייה, בא מפקח, בודק שהכל בסדר, כיבוי אש נותנים טופס 4.
פרומה פורת: אחרי שנתנו טופס 4 היתה התוספת בנייה לא חוקית.
פרומה פורת: הסיטואציה שאתה מתאר, יכול להיות, אני לא אגיד שלא יכול להיות שיש מקרה אחד כזה, אבל זה החריג שבחריג.
דוד ינקוביץ: יש ויש.
יורי שטרן: הרבה יותר חמור בעיני מה שאומר מר ינקוביץ, כי זה שאדם פרטי הוא מפר את החוק זה רע מאוד, אבל כשבעל סמכות שלטונית עושה את זה, זו פגיעה הרבה יותר משמעותית.
יורי שטרן: ולכן אני אומר, אם יש מקרים שניתן אישור, נחתם טופס 4,
דוד ינקוביץ: יש מקרה אחד שאני יודע שיש התדיינות משפטית בנושא, איזור של בנייה בה' באייר ששם בעצם קומפלקס גדול של בניינים נבנה שם בעצם וניתן טופס 4 שם ללא שירותי כבאות.
פרומה פורת: אני לא מכירה, איזה עסקים יש שם?
דוד ינקוביץ: זה איזור מגורים.
דוד ינקוביץ: זה דוגמא.
דוד ינקוביץ: אבל זה כמובן לפני כמה שנים טובות.
פרומה פורת: אבל זה לא הדיון, הדיון עכשיו על עסקים, ואין לנו עסקים,
יורי שטרן: נאמר שאחד הקניונים קיבל טופס 4 מבלי שהיה לו אישור כבאות.
דוד ינקוביץ: אחד לפחות, למיטב זכרוני.
דוד ינקוביץ: קניון הסלע, שאין לו טופס אכלוס וטופס 4 מבחינתנו.
יורי שטרן: אני רוצה שתעשה לנו בדיקה נוספת ותגיד כי זה דבר חמור, הוא פשוט פלילי.
יורי שטרן: זה לא יכול להיות שסתם זה יישאר.
מרדכי בס: מבחינת החוק אני רוצה להגיד שסעיף 48 לחוק התכנון והבנייה קובע שעובד מוסד תכנון או רשות מקומית שנתן אישור או היתר ביודעו שהם בניגוד לתכנית למתן היתר דינו מאסר שנה.
מרדכי בס: אבל זה חוק התכנון והבנייה, זה חוק של משרד הפנים.
שמואל גולן: האחריות לטופס 4 היא על ידי הוועדה המקומית.
שמואל גולן: אם הוועדה המקומית חרגה מכללי ההיתר יש לה אחריות פלילית.
שמואל גולן: להגיד לך שעד היום הגישו נגדם, אני מכיר רק במקום אחד שהגישו תביעה כנגד החלטה של ועדה, ואני לא יודע אם הדבר הזה הגיע להליכים, אבל עד היום באמת לא פעם אנחנו נתקלים, וזה לא שייך לנושא פה, שוועדות תכנון נותנות היתרים לא חוקיים.
שמואל גולן: ואנחנו מעירים על הדבר הזה ואנחנו אומרים שהם חרגו מסמכותם.
דוד ינקוביץ: כל מה שאמרתי הוא מדבר על העבר הרחוק.
דוד ינקוביץ: אני חושב אדוני שבשנה האחרונה רוח חדשה מנשבת ברשות, והשת"פ הוא פשוט טוב והולך ומשתפר.
דוד ינקוביץ: יש רצון רב, ויש לי עזרה גדולה בנושא.
דוד ינקוביץ: מצד העובדים.
יורי שטרן: שמחים לשמוע את זה.
שלום גולדברגר: הסמכות של משרד הבריאות וכמו של כל המשרדים האחרים שנותנים אישור היא בעיקר כלפי בעל העסק ולא כלפי מי שנותן את האישור בסופו של דבר.
שלום גולדברגר: יש פה איזה שהוא, יש פה איזה פלונטר בחוק.
שלום גולדברגר: כי אם אנחנו עושים תקנות במסגרת חוק רישוי עסקים, נותנים תקנות לרישוי עסקים מסויימים, אז את בעל העסק אנחנו יכולים לתבוע, אם הוא לא עומד בתקנות או לא עומד בדרישות שלנו, ואנחנו עושים ביקורות וכו'.
שלום גולדברגר: אבל אם ניתן לו רישיון עסק למרות שמשרד הבריאות לא נתן אישור, אני לא חושב שזה קיים, אבל אם זה קיים אני לא חושב שיש לנו סמכות לתבוע את מי שנתן את הרישיון.
שלום גולדברגר: בדרך כלל אין מקרים כאלה.
שלום גולדברגר: זאת אומרת העסק ממשיך לעבוד בלי רישיון, זה מה שקורה בדרך כלל.
יורי שטרן: אני לא בטוח שבתחום התכנון והבנייה זה באמת עד כדי כך מתקיים.
יורי שטרן: לדעתי, אני שומע מדי פעם את הנושא של מתן רשיונות ללא הקפדה.
שמואל גולן: בעניין הזה אני חייב להעיר שלפני שנה וחצי שנתיים היועץ המשפטי הוציא הנחיות שנותנות בכל זאת אפשרות לתת רישוי עסקים, גם אם אין לך אישור של הוועדה, במיוחד מדובר על מבנים ישנים, שאין אפשרות בכלל להביא אותם למצב כזה, נדמה לי שזה היה לפני שנתיים בערך, היועץ המשפטי לממשלה הוציא הנחיות בעניין.
שמואל גולן: רק בענייני תכנון ובנייה.
יורי שטרן: אי אפשר להשתמש בצורה יותר מידי רחבה במושג הזה, וחוץ מזה הוא לא מתייחס לבנייה חדשה.
פרומה פורת: יש שתי קטגוריות.
פרומה פורת: בסוף ההנחיות נאמר שזה לשנתיים ובסוף שנתיים זה ייבחן וזה אולי מתייחס לנושא הראשון שהעלית באמת על הסוגיה של הליך במדינת ישראל לקבלת רישיון עסק.
פרומה פורת: אני יכולה להגיד את זה מהצד שלי, כיועצת משפטית שמלווה את ההליכים שלא קל במדינת ישראל להוציא רישיון עסק.
פרומה פורת: ואולי כאן יש מקום, זה לא נושא הדיון, לשקול לעשות איזו שהיא רביזיה באמת שהדרישות מהמערכת יהיו יותר כאלה שניתן לעמוד בהן, מצד אחד, ומצד שני כמובן לא לוותר על דברים שהם חשובים כדי לשמור על בטחון הציבור ובריאות הציבור.
פרומה פורת: בכל אופן אני רוצה לחזור אחורה לשאלות שהפנית לדני, קצת להרחיב, לנושא של מדיניות.
פרומה פורת: אז בנושא של מדיניות אנחנו בישיבה שהיתה בלשכת מנכ"ל העירייה באמת נקבעה מדיניות בנושא אכיפה ובכלל טיפול של מחלקת רישוי עסקים עדיפות ראשונה תינתן לעסקים עם מפגעים, אם זה בתחום כיבוי אש, אם זה בתחום בריאות, אם זה בתחום שלום הציבור משטרה, זאת עדיפות ראשונה.
פרומה פורת: וזו הנחיה שניתנה, באמת להתמקד קודם בעסקים האלה, מפני שהפוטנציאל שחס וחלילה יקרה בהם משהו הוא הגבוה ביותר.
פרומה פורת: העדיפות השנייה ניתנה לעסקים גדולים, זאת אומרת עסקים שהפעילות בהם היא מאוד גדולה, אנשים רבים מגיעים אליהם.
פרומה פורת: גם פה למעשה חשוב מאוד למלא את הדרישות.
פרומה פורת: עדיפות שלישית ניתנה לעסקים עם פוטנציאל לסכנה, זאת אומרת שלא נמצאו מפגעים אבל יש בהם פוטנציאל לסכנה, ולאחר מכן בכל יתר העסקים.
יורי שטרן: מה זה הסוג השלישי?
פרומה פורת: למשל עסקים שיש בהם חומרים דליקים, שלא נמצא בהם כרגע מפגע אבל הם עסקים שצריך לשים עליהם עין יתרה מה שנקרה, כי הם עסקם שיכול לקרות בהם משהו.
פרומה פורת: זאת המדיניות שנקבעה.
יורי שטרן: מי מקטלג אותם?
יורי שטרן: אתה דני, אתה עושה ספירת מלאי כזאת ואז אתה מסמן כל עסק, וזה מספיק ממוחשב היום בשביל שתוכל,
דני גולבארי: ממוחשב לא, אני עושה את זה בצורה ידנית.
דוד ינקוביץ: אבל אצלי כל הנושא של סיכונים פוטנציאליים על פי דרגות סיכון ממוחשב וקיים.
דוד ינקוביץ: אתה בהחלט יכול לקבל מלימור כל רשימת העסקים המסוכנים, על פי רמת סיכונים.
פרומה פורת: למעשה הייתי אומרת שבשנה האחרונה העירייה יותר עסקה בקטע, שאם אני אתייחס לסקירה שניתנה מטעם מבקר המדינה בקטע התשתיתי, זאת אומרת לבנות את המערכת, להקפיד שהבקשות יוגשו כמו שצריך, שתצורף להם כל הניירת, כי למעשה בבדיקה שנעשתה התגלה שמהבסיס ואילך הדברים לא נוהלו כפי שהיו צריכים להתנהל.
פרומה פורת: אני מניחה שבשנה הזאת ובשנה הבאה זה יותר יתחיל לשאת פרי.
פרומה פורת: אם אנחנו כבר בשנת 2004 הגשנו שלושים כתבי אישום, שזה לא הרבה, אבל אם אנחנו משווים לשנים קודמות זה שיפור, אז בהחלט היעד שלנו לשנה הזאת זה להכפיל את זה, לפחות להכפיל את זה.
פרומה פורת: אני חושבת, לפחות מניסיון, שברגע שמגישים כתבי אישום זה גורם לאנשים לרוץ ולמלא את הדרישות.
פרומה פורת: זאת אומרת יש בפן האחד את הפן הארגוני, לתת את ההנחיות המתאימות וכו'.
פרומה פורת: ובפן השני על בעלי העסקים למלא את הדרישות, שזה הקטע הקשה.
פרומה פורת: ולמעשה אם המגמה הזאת שהרשות מפגינה רצינות והיא אוכפת תימשך אז כפועל יוצא מזה בהמשך אנשים ידעו שבראש העין צריך לנהל עסקים עם רשיונות.
פרומה פורת: זה תהליך, כפי שצויין קודם, שייקח לא מעט זמן.
פרומה פורת: אם תינתן לי במה להתייחס לנושא של הנחיות היועץ המשפטי, זה לא נושא הדיון, עם בקשות מסויימות, אני לא יודעת אם זה הפורום.
יורי שטרן: רק לפני כן תגידי, אמרת שהגשתם בשנה האחרונה שלושים כתבי אישום, וזה בהשוואה לכמה?
פרומה פורת: שנה לפני כן,
יורי שטרן: את היועצת החדשה של העירייה?
פרומה פורת: לא, אני לא יועצת חדשה.
דני גולבארי: ב-2003 היו שלוש עשרה תביעות.
דני גולבארי: ב-2002 היו עשרים ושתיים.
דני גולבארי: וב-2001 היו שלושים ותשע תביעות.
יורי שטרן: אז זה לא חד משמעי שאתם הגדלתם את מספר התביעות.
יורי שטרן: היו שנים יותר טובות במובן מסויים,
פרומה פורת: מספר התיקים שמועברים,
יורי שטרן: אני לא רואה מגמה.
יורי שטרן: לקראת הבחירות אולי היו פחות כתבי אישום.
אירית נתן: בתקופה אתה תראה שזה עליה.
אירית נתן: לא במהלך שנה.
אירית נתן: עשינו את זה בתקופה קצרה.
יורי שטרן: אבל בדו"ח מבקר המדינה צויין שגם כאשר היו צווי סגירה העירייה לא אכפה את זה.
יורי שטרן: זאת אומרת לא ביקשה בעצם את מה שנדרש ממנה,
יאיר קורח: היתה גם הערה של המערכת השיפוטית, שהצווים או הפסקי דין לא ציינו במפורש מי צריך לאכוף את צו הסגירה, אם אני קראתי נכון את הדברים.
פרומה פורת: ההערה מתייחסת לזה שלא התבקש בבית משפט שבית המשפט יורה שהמשטרה תסייע באכיפת הצו.
פרומה פורת: ואת זה תיקנו ואנחנו מבקשים את זה רוטינית בכל תיק.
פרומה פורת: אני רציתי להעיר, אם אנחנו מסתכלים בהליך רישוי עסקים, בעצם מה מונע מעסקים לקבל רישיון עסק, אז שני הנושאים העיקריים שהייתי מציינת, אחד זה חוקי תכנון הבנייה והנושא השני זה כיבוי אש.
פרומה פורת: לעניין תכנון ובנייה באמת באוקטובר 2003 הוציא היועץ המשפטי לממשלה הנחיות, שהן בעצם מהוות הקלה מסויימת לחוק.
פרומה פורת: כי למעשה חוק רישוי עסקים, אחת מהמטרות שלו זה קיום דיני התכנון והבנייה.
פרומה פורת: ועכשיו יוצא שאם בעסק מסויים הוא לא ממלא את חוקי התכנון והבנייה למעשה הוא לא יכול לקבל רישיון עסק, והליך של רישיון עסק נעצר.
פרומה פורת: הוציא היועץ המשפטי לממשלה הקלות מסויימות לשנתיים.
פרומה פורת: הקלה אחת, זה כבר נאמר קודם, אם יש עבירות בנייה מאוד קלות שאין בדעת התובע להגיש בגינם כתב אישום, במקרה כזה ניתן לתת אישור ובלבד שיבוצע אישור של קונסטרוקטור, שאין בעיה עם יציבות המבנה.
פרומה פורת: והנושא השני זה מבנים מאוד ישנים שאין אפשרות ו/או אין כוונה להגיש בגינם כתבי אישום.
פרומה פורת: וזה שיחרר חלק מסויים מהתיקים שבעבר לא ניתן היה לאשר והיום ניתן לאשר.
פרומה פורת: נושא נוסף שלא מופיע שם ואולי כן יש לתת את הדעת, ואני לא יודעת אם זה הפורום הנכון, זה הנושא של אישור מינהל.
פרומה פורת: ראש העין רובה ככולה יושבת על אדמות של מינהל מקרקעי ישראל.
פרומה פורת: למעשה אנחנו מוצאים לא מעט עסקים שמבחינת הוועדה המקומית לתכנון ובנייה השלימו את כל הדרישות, והנושא היחיד שחסר להם זה אישור מינהל.
פרומה פורת: ופה לא ניתנה איזו שהיא אפשרות,
יורי שטרן: ראש העיר תיאר את ההיסטוריה של קבלת האחיזה בשטח, פלישה לשטחים וכו'.
יורי שטרן: אני מניח שלמינהל יש סיבות טובות לא לתת את האישורים האלה.
פרומה פורת: אני לא מדברת על מקרים של פלישה, כי רוב העסקים נמצאים בקרקע שהיא שלהם.
פרומה פורת: במינהל זה נושא של שומות וכסף בדרך כלל.
שמואל גולן: אין פה נציגות מינהל.
שמואל גולן: המינהל לא נותן אישורים משתי סיבות.
שמואל גולן: או שיש שימוש חורג, כלומר השטח מיועד לתחום מסויים, כמו מגורים ועושים שם מיסחר.
שמואל גולן: או שיש עליו חובות או פעילות כספית כזו או אחרת, ולכן הוא לא נותן אותה.
שמואל גולן: בדרך כלל המינהל, יש תהליך מסויים, זה צריך לבוא למינהל, יש אפילו דמי הסכמה, לוקחים אפילו על זה אגרה מסויימת, ואת הדבר הזה צריכים לקבל אישור.
שמואל גולן: הוא לא תוקע את זה אם לא באים אליו.
פרומה פורת: חלק מקיום דיני תכנון ובנייה, כדי שאדם יקבל היתר הוא חייב חתימת מינהל.
פרומה פורת: הנקודה היא שבמינהל הדברים זזים לאט מאוד.
פרומה פורת: ואז התוצאה היא שאדם שהתקדם בהליך הוא מילא את כל הדרישות למעט חסר לו אישור מינהל.
פרומה פורת: ואני חושבת שאולי יש לתת את הדעת שכשחסר רק אישור מינהל לתת שיקול דעת, לא לתת אישור קבוע, לתת אישור זמני לאיזה שהוא פרק זמן, כדי שהוא יוכל להתקיים ביתר ההליכים.
פרומה פורת: שזה נושא שמאפיין את ראש העין, כי כמעט כולה יושבת על אדמות מינהל.
יורי שטרן: כרגע עשיתי התייעצות קצרה עם ראש העיר, שבמקרה היינו ביחד עם ראש המינהל, עם אפרתי, באיזה שהוא סמינר.
יורי שטרן: אתם צריכים בצורה מרוכזת פשוט מול המינהל להעלות את הנושאים האלה, לשדרג את רמת הטיפול שלו במה שקורה בראש העין.
יורי שטרן: במקום שכל עסק ילך ויילחם.
יורי שטרן: ואז אני חושב שהתוצאה תהיה יותר טובה.
פרומה פורת: זה דבר שצריך לעשות אותו בנוסף, אבל אני מדברת על איזו שהיא הקלה בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה גם בעניין הזה.
פרומה פורת: כי הרבה מאוד תיקים אצלנו תקועים בגלל המינהל.
יורי שטרן: אז תפני אליו.
משה סיני: אבל זה כיוון הפוך, כי סיפרתי באמת ליורי שיש עכשיו ועדה חדשה שהקמנו יחד עם המינהל שאפרתי ואני עומדים בראש הוועדה, והוועדה הולכת לבחון עשרים מקרים בתחום המגורים בראש העין שפשוט נתקעו במינהל במשך הרבה מאוד שנים.
משה סיני: יכול להיות שבאמת צריך לחשוב על העסקים שיש להם בעיות עם המינהל, לרכז אותם ולהעלות אותם בתור מיקשה אחת לפעילות מול המינהל.
משה סיני: לבוא ולהגיד מה עמדת המינהל לגבי כל עסק ועסק.
יורי שטרן: אבל מעבר לזה כשאת רואה כאזרחית ומומחית בתחום דברים שבאמת את חושבת שמן הראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יתן הנחיה שונה אז תעלי את זה על הכתב ותשלחי אליו, ואם את רוצה אני אישית יכול לקבל העתק.
יורי שטרן: משרד איכות הסביבה בבקשה.
דורית זורננו: אני מבקרת הפנים של איכות הסביבה, ופשוט התבקשתי להגיע.
דורית זורננו: זה איש המקצוע והוא יענה על השאלות המקצועיות.
דורית זורננו: אני פשוט התבקשתי להגיע בשם המנכ"לית לברך את כניסתך לתפקיד, יש לנו היסטוריה ארוכה, הן בוועדה הקודמת, בשנים האחרונות יש יותר ויותר דו"חות של מבקר המדינה שיש להם מימשק לנושא איכות סביבה שמצביע שכל משרדי הממשלה והרשויות הם בעלי השלכות סביבתיות.
דורית זורננו: אנחנו מברכים על כך, והדרג הבכיר ביותר בדרך כלל מגיע לכאן, פשוט היום הביקורת היא לא עלינו, זה יוצא דופן בנושא איכות סביבה.
דורית זורננו: אני מצפה למתח היצירתי שביחסים בהמשך.
רועי טל: שמי רועי, אני מהמשרד לאיכות הסביבה במחוז המרכז.
רועי טל: כיום אני מנהל של תחום תעשיות במחוז, שזה כולל כמובן גם את רישוי עסקים, בזמנו גם הייתי איש צוות ברישוי עסקים, וגם לפני שנה וחצי כשהגיע אלינו הדו"ח ובקשה לחוות דעת שלנו אז אני טיפלתי בזה וגם עניתי.
רועי טל: אני לא אפרט את כל התשובה שלנו אבל בקצרה, מולנו עלו בסביבות כשמונים עסקים שטענו שהם מחוייבים לרישיון עסק כולל תנאים של המשרד לאיכות הסביבה.
רועי טל: חלק מהם, בסביבות עשרים, אחרי שבדקנו את חוק רישוי עסקים, הם בעצם לא צריכים אישור שלנו.
יורי שטרן: מי אמר להם שהם צריכים, הם בעצמם חשבו או שהעירייה הפנתה אותם?
רועי טל: אני לא זוכר בדיוק, זה מה שהועלה בדו"ח.
גילה שוורץ: אנחנו בעקבות החלטה שלכם, אנחנו לא הבאנו מקרים,
דורית זורננו: החוק מחייב.
יורי שטרן: החוק מחייב ואז אתם אומרים שלא מחייב,
רועי טל: יש על פי חוק רישוי עסקים רשימה של איזה עסקים, ואז זה לבדיקה שלנו.
רועי טל: חלק מהבדיקה הראשונית הסתבר שזה לא נכון, אז ירד,
יורי שטרן: מבחינת הדברים שצויינו בדו"ח, האם חלק מזה היה פשוט תוצאה מהיעדר נהלים והנחיות ברורות במח' הרישוי של העירייה או שלפי החוק באמת הלכו אליכם ורק בבדיקה יותר מעמיקה התברר שאין צורך, כי זה עוד טרחה ועוד הטרדה.
רועי טל: זה קורה לפעמים, אבל לא בכמות גדולה, שמכל מיני רשויות מגיעים אלינו בטעות, בשוגג, מחוסר הבנה אולי מלאה של איזה פריטים ואיזה לא, מכל הרשויות מגיעים אלינו לפעמים, לא בתדירות גבוהה,
יורי שטרן: אולי יש פה מקום בשבילכם להגדיר בצורה, אין ספק שבכל תחום כזה יש איזה שהוא שטח אפור ועד לבדיקה אתה לא יכול לתת תשובה.
יורי שטרן: אבל רצוי לצמצם אותו.
יורי שטרן: לכן אני שואל אם אתם לא רואים שיש פה מקום בשבילכם לנסח אחרת, להגדיר יותר מדוייק את הדרישות, ולמי הן מופנות, על מנת גם לצמצם את העבודה שלכם.
רועי טל: כן, ברור, זה גם מצמצם את העבודה שלנו, גם מצמצם את העבודה של העירייה וגם מצמצם את הבירוקרטיה, בהחלט.
רועי טל: אנחנו ראינו את זה, וגם כבר בשנת 2000 התחלנו בספרים, אז היה בדיוק התקנות החדשות ברישוי עסקים, לגבי לוחות זמנים יותר קצרים לקבלת תנאים וכל זה, עשינו סבב בכל המחלקות רישוי עסקים במחוז מרכז, גם כאלה שהגיעו אלינו, גם כאלה שאנחנו הגענו אליהם.
רועי טל: שידרגנו את השיתוף פעולה, הסברנו להם בדיוק איזה דברים צריכים להגיע אלינו, איזה בקשות צריכות להגיע אלינו, וכשמגיעות הבקשות איזה טפסים ואיזה מידע צריך להצטרף אליהם, וזה באמת שופר.
רועי טל: אבל בכל זאת מדי פעם קורה, לפעמים כמו שאמרת יש שטח אפור ולפעמים דברים שאנחנו לא אמורים להגיע, אין שם פוטנציאל בכלל לאיכות סביבה הרשות המקומית כן מעבירה.
רועי טל: אבל זה לא באופן גורף.
שמואל גולן: איכות הסביבה אמורה להתעסק עם כל עסק שיש לו השפעה סביבתית.
שמואל גולן: בנושא אקוסטיקה, בנושא של עשן, בנושא של דברים סביבתיים.
שמואל גולן: כשיש עסק שיש לו פוטנציאל לדבר הזה, יש לו בעיה של רעשים, בעיה של זה, מטבע הדברים דבר כזה צריך להיות מופנה אליהם.
שמואל גולן: יכול להיות שהם בסופו של דבר יבואו ויגידו,
יורי שטרן: במקרה הזה יותר טוב להגזים במידת מה,
אשר גרנר: צו רישוי עסקים, בכדי שלא יהיה יותר מידי שפילים וכל אחד יחשוב מה שהוא רוצה, הצו מגדיר מי הם נותני האישור.
אשר גרנר: אם יש פריט מסויים, יש פלוס.
אשר גרנר: אם יש פריט מסויים שזה נמצא בסוגריים, רק לידיעה .
אשר גרנר: לכן מבחינה זו מי שהוא מקצוען ברישוי עסקים יודע, פותח את הצו, מסתכל מי הם נותני האישור ואליו שולחים.
אשר גרנר: בתוך איכות הסביבה יש גם מדרגים, מדרג A ו-B מטופל על ידי המשרד הראשי, או המחוז, ו-C, שזה ברמה הפחות מסוכנת, מטופל על ידי איגוד ערים לאיכות הסביבה.
אשר גרנר: אם אין איגוד ערים זה המחוז.
אשר גרנר: אבל זו שיטה, ולכן בכדי שלא כל אחד יעשה פרשנות.
דורית זורננו: אם אפשר להבהיר, העסק טעון הרישוי לא פונה קודם כל אל המשרד לאיכות הסביבה.
דורית זורננו: שער הכניסה הוא הרשות, ורק הרשות מפנה אלינו.
רועי טל: בקצרה מה שאני יכול לציין על מה שנעשה בשנה שנתיים האחרונות, דבר ראשון חלק מהפיקוח שלנו זה כלי שמבחינתנו הוא מאוד חזק, זה נושא של היתר רעלים.
רועי טל: כל מפעל שמחזיק חומרים מסוכנים הוא מחוייב בהיתר שלנו.
רועי טל: מבחינתנו זה כלי מאוד חשוב כי זה אך ורק כלי שלנו, זה לא קשור ברשות המקומית, אם כן מגיע רישיון או לא.
רועי טל: יש לי פה רשימה עדכנית, בראש העין יש כשלושים עסקים עם חומרים מסוכנים, ובין אחת לשנה לאחת לשנתיים אנחנו מחוייבים להגיע לשם כי ההיתר הזה הוא לתוקף של שנה, שנתיים או שלוש.
רועי טל: זאת אומרת יש מבחינת העסקים האלה פיקוח שוטף שלנו.
רועי טל: מבחינתנו העסקים מאושרים.
רועי טל: אני לא אומר שתמיד הכל פרפרקט, אבל יש סיור, יש דרישות, בעקבות הדרישות אם הוא עומד בהם,
יורי שטרן: מה מידת שיתוף הפעולה עם הרשות, ואם אתה רואה התקדמות, שינוי, בתקופה האחרונה.
יורי שטרן: דבר שני, האם יש פגמים שהיית רוצה להצביע עליהם ואנחנו צריכים להתייחס אליהם.
רועי טל: נכון להיום יש שיפור רב כי באמצע שנה שעברה כבר ישבו יחד עם הרשות המקומית מי שאחראית אצלנו היום על רישוי עסקים באיזור הזה.
רועי טל: מתוך כל העסקים שיש להם נגיעה לאיכות סביבה נבחרה רשימה של ארבעים עסקים, שהם עסקים היותר רלוונטיים.
רועי טל: ואחת לתקופה כל הזמן, עד היום, ואני מקווה שזה יסתיים כל הארבעים עסקים האלה עד סוף השנה, עוברים עסק עסק, לפעמים אפילו מצטרפים אלינו מפקחים של המשטרה הירוקה, שזה גם גוף בתוך המשרד, זאת אומרת שאם יש איזה שהם דברים חריגים יש להם סמכויות לתת קנסות אז על המקום נותנים קנסות.
רועי טל: יש רשימה מפורטת, ממוחשבת, אצלנו במשרד, שכל הזמן יש מעקב אחרי העסקים האלה, למי יש רישוי, למי אין רישוי.
יורי שטרן: יש לדני רשימה זהה, זאת אומרת אתם במעקב על זה?
דני גולבארי: כן, שמו זום מתוך הרשימה של שמונים בערך עסקים של איכות סביבה, ארבעים עסקים שזה באמת רלוונטי משמעותי.
דני גולבארי: יש עליהם מעקב.
יורי שטרן: האם יש דברים שהם בולטים לשלילה?
רועי טל: היה מבצע אכיפה בנושא מוסכים, אם אתה זוכר, הגשנו כתבי אישום, זה גם הוצג בזמנו בדו"ח הראשון שהיה בנושא של מוסכים, חלק מהם גם אנחנו באמצעות אנשים שלנו עושים בדיקות,
יורי שטרן: ואתם רואים שינוי בשטח?
רועי טל: כן.
יורי שטרן: פעם זה היה עסק קלאסי של ראש העין.
יורי שטרן: אני הייתי מזכיר היישוב ואני זוכר שכל דבר שהיה קשור למוסכים פשוט המליצו ללכת לראש העין כי זה היה הכי זול והכי מהיר.
רועי טל: לסיכום הדברים נעשים בשיתוף פעולה תוך התמקדות על העסקים היותר חשובים ובאמת אני צופה שעד סוף השנה הרוב המכריע של העסקים האלה יהיה בהם ביקור, ייעשו הדרישות, ויינתן רישיון עסק.
יורי שטרן: יפה, תודה, נעים לשמוע.
יאיר קורח: אני רואה חובה ציבורית לבוא ולהגן על העסקים הקטנים, לאו דווקא בראש העין אבל עכשיו הבעיה היא ראש העין אז נדבר על ראש העין.
יאיר קורח: אנחנו צריכים לזכור שראש העין, כמו שראש העיר ציין זאת, נוהלה לא בצורה מקצועית במשך הרבה שנים.
יאיר קורח: ואני לא בטוח שבמשך חמישים שנה האחרונות הקפידו בכלל על נושא של רישוי עסקים.
יאיר קורח: אולי לא בגלל שהם לא היו מודעים לנושא של בטיחות הציבור, הן מבחינת בריאות הציבור ומבחינת בטיחות אש, אלא בגלל אולי חלמאות, אולי חוסר מודעות בסיסית לדברים האלה.
יאיר קורח: והנה בא ראש עירייה חדש, עם הרבה מרץ,
יורי שטרן: אני חושב שיש בעייתיות גדולה, במיוחד ביישובים היותר קטנים, ראש העין היום התפתחה, היא כבר לא יישוב קטן, אבל אתה צריך ללכת לאנשים שהם גם הבוחרים שלך והשכנים שלך ומשפחה.
יורי שטרן: זה שכל הסיפור הזה הוא על הרשות המקומית יוצר לדעתי מצבים מאוד מאוד לא נעימים וקשים.
יורי שטרן: ולכן אחת ההצעות תמיד היתה לעשות את זה בתחומים מסויימים כדבר ארצי.
יורי שטרן: כי אחרת מאוד קשה להתמודד עם זה.
יאיר קורח: אני רוצה עוד שני משפטים ברשותך בעניינים האלה.
יאיר קורח: אני לא חושב שהמצב בראש העין הוא כזה גרוע.
יאיר קורח: יש מצבים לא פחות גרועים גם בערים אחרות.