GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי רנרט: אני מוכן להמציא לוועדה את עותק המכתב של כל אחד מהאנשים האלה, כי יש לי ביטחון של מאה אחוז, מאחר ואני כותב אותם.
אליה דוברישמן: אני קיבלתי בדיקת דם,
גדי רנרט: קיבלת את המכתב?
אליה דוברישמן: רק בדיקת דם, אני קיבלתי בעוד חצי שנה, בעוד חצי שנה אני צלצלתי כמה פעמים וביקשתי בדיקת דם ולא קיבלתי.
גדי רנרט: אז אני מתנצל מאוד, אני אישית כותב לכל בן אדם שהיה מכתב, אחרי שאני עובר על כל בדיקות הדם ועל כל התוצאות, כל הבדיקות של כל הרופאים שעשו בדיקות פיזיקאליות.
גדי רנרט: אני כותב את המכתב הזה.
גדי רנרט: אני מוכרח להגיד לך באופן טכני, הקלסר עובר לסמיון וסמיון שולח אותו לאנשים.
גדי רנרט: סמיון זה שם חדש ברשותכם, אבל הוא העובד שלי.
יורי שטרן: אתה נותן את זה ביד?
גדי רנרט: הוא שולח את זה בדואר לאדם, לא לרופא.
גדי רנרט: אז לכן אני מופתע שפתאום יש לי שישה אנשים שלא קיבלו, אבל אם זה קרה, אני לא מסוגל להבין איך, בוא נקרא לזה תקלה טכנית לחלוטין, יש עותק של כל מכתב של כל אדם אצלנו בתיק, ופשוט אני חושש שאולי לא זוכרים שקיבלתם.
אליה דוברישמן: למרכז, וביקשתי רק בדיקת דם שלי, שלוש פעמים אני צלצלתי וכתבתי לעיתון, אחרי זה אני ביקשתי את הבדיקת דם.
גדי רנרט: אני מתנצל, כי מבחינתי זה משהו טכני לגמרי.
קריאה: אנשים מקבלים במקרה הטוב תוצאות של בדיקת דם, מספיק רופא משפחתי, מספיק, האנשים האלה היו במרכז, הם נכים, נכים שהוכרו בישראל, הם לא קיבלו המלצות לטיפול, ומה התרופות שהם צריכים לקחת.
קריאה: זה המרכז.
קריאה: יש מחקר של המכון באוקרינה ובמחקר זה נאמר שהשיא של תחלואה בעקבות אסון צ'רנוביל תהיה משנת 2005 עד שנת 2015.
קריאה: לכן דווקא עכשיו צריך לארגן את כל המעקבים האלה למנטרלים, כולל בדיקת קרינה.
קריאה: צריך שהמרכז הזה יהיה במרכז הארץ, שכל מנטרל יוכל להגיע לפחות פעם בשנה וכל רופא משפחה של מנטרל יקבל המלצות לטיפול.
יורי שטרן: תודה, אני רק אגיד את מה שנאמר פה ואני חושב שאנשים צודקים.
יורי שטרן: אם הבדיקות הן כאלה שעושים אותן בכל מרפאה כמעט, או לפחות במרכזים רפואיים בכל הארץ.
גדי רנרט: בקופת חולים,
יורי שטרן: אין טעם לבוא למקום אחד לעשות בדיקה שאתה יכול לעשות בבית, זה לא חובה.
יורי שטרן: מה שבאמת הכרחי, בעיני לפחות, ובעיני חברים כפי ששמעתי, זה שהבדיקות האלה תעשנה על בסיס תקופתי, יהיה ריכוז החומרים ותהיינה המלצות.
יורי שטרן: זה מה שחשוב, איפה עושים בדיקות, זה לא חייב להיות במקום אחד.
גדי רנרט: אני מוכרח לומר, אני קצת נבוך –
יורי שטרן: גם אני,
גדי רנרט: כי יש עשייה מאוד מסודרת,
יורי שטרן: אבל אנשים מדברים, כל אחד –
גדי רנרט: בעיקרון הוועדה מוזמנת בעוד עשר דקות לבוא ולראות את התיקים, כי הכול קיים וישנו.
יורי שטרן: אנחנו נעביר לך את השמות של אנשים שאומרים.
גדי רנרט: אין שום בעיה, אגב, לגבי המלצות לטיפול, אני רוצה שתבינו, לא מדובר פה על אקיוט רדיאשן דזיז, כלומר אם האדם יש לו יתר לחץ דם, ההמלצות שלו לטיפול בלחץ דם לא צריכות לבוא ממני.
גדי רנרט: יש לו רופא מטפל, אני רק יכול לזהות דברים שאולי הוא לא זיהה, ולהציף אותם על פני השטח.
גדי רנרט: אבל אף אחד מהרופאים בשטח לא זקוק לדעתי, כי המחלות הן מחלות שגרה, או.
גדי רנרט: קי.
גדי רנרט: פשוט להבין.
יורי שטרן: דר' רנרט, אתה מרכז מחקרי, ובאופן –
גדי רנרט: אני גם מרכז שירות רפואי.
יורי שטרן: לא, בקטע הזה לפחות,
גדי רנרט: בקטע, הזה או.
גדי רנרט: ,
יורי שטרן: כן, אתה אפילו לא חייב, וההנחה שלנו הייתה שכאשר מדובר בקבוצה גדולה של מאות איש, שלידה בעולם קיימים מאוד אלפים, שעברו את החוויה הזאת.
יורי שטרן: אבל שוב, שם במידה מאוד שונה, כי החשיפה הייתה שונה.
יורי שטרן: הדברים הבודדים שכל רופא בודק, יכולים להתחבר ולהצטבר לאיזה שהיא תמונה איכותית.
יורי שטרן: התמונה האיכותית הזאת, א' אנחנו מבקשים לעקוב אחריה, ב' בהתאם לאיכותיות הזאת לתת המלצות שאולי הרופא במקום, שבשבילו אחד מהחולים אין לו רקע להשוות אותו למנטרלים אחרים, אז אולי הוא לא יקבל, הוא לא יגיע למסקנות שאתה מסוגל להגיע.
יורי שטרן: אני חושב שזה לא מחובתך במצב הנוכחי של העניינים, חובה אבל הייתה על משרד הבריאות ועדיין ישנה, להקים את המהלך הזה בדיוק בצורה כזאת, שזה גם מעקב שיטתי וגם גיבוש המלצות, כי בסך הכול המעקב הוא לצרכי מחקר, כל הכבוד, ואמרתי שאפשר אולי לייצא את הידע הזה והתברר שזה כבר נעשה.
יורי שטרן: אבל אנחנו קודם כל דואגים פה לבריאותם של האנשים.
יורי שטרן: הכוונה שלנו הייתה באמת שמרכז, שמשרד הבריאות יעשה מעבר למה שבסוף סיכמנו לכתוב בחוק, כי יבין את הייחודיות של הקבוצה הזאת וידאג אולי גם לשירותים נוספים.
יורי שטרן: במקום זה מה שקיבלנו שאפילו לא עשיתם את מה שהחוק מבקש, שדורש בעצם לעשות.
יורי שטרן: בבקשה כבוד המבקר.
יורי שטרן: אם תרשה לי אני שוב אסכם את הסוגיות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: תרשה לי, אני חייב להיות בוועדה אחרת ברשותך.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: יש היום וועדה חשובה מאוד, מפני שעל סדר יומה עומד תקציבו של משרד מבקר המדינה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לכן הנושא הוא חשוב מאוד.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני איתרתי שלוש בעיות בדיון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נושא אחד זה נקרא לזה יחסים בינלאומיים, אני לא חושב שמשרד מבקר המדינה צריך להתערב במגעים הבינלאומיים של הכרה במי שזכאי שם לזכאות כאן.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נושא שני זה עניין של הדיור.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בנושא הזה הרי מי שצריך, תרשו לי, להקים צעקה, זאת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות של הכנסת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: שהיא צריכה לפי החוק לאשר את התקנות הראשונות שיופיעו, שצריכות לצאת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אז זאת לדעתי עם כל הכבוד, זאת הוועדה שצריכה קודם כל להגיד איפה התקנות הראשונות, מפני שהחוק מבחין ואומר תקנות ראשונות כאמור בסעיף קטן זה, יובאו לאישור ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בתוך חודשיים מיום כניסתו של חוק זה, ואנחנו מדברים על חוק מ2002.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נקודה שלישית, ואני רואה שהיא הבעייתית מבחינתי, היא קודם כל ההכרזה של שר הבריאות שבית החולים שישמש מרכז רפואי למעקב.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אז יכול להיות שזה עניין טכני ויכול להיות שזה לא טכני.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני לא בטוח שזה טכני.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: צריכה להיות הכרזה, סעיף 7 לחוק אומר את הדברים במפורש, סעיף שר הבריאות יקבע בית חולים שישמש מרכז רפואי למעקב.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: קודם כל צריכה להיות ההכרזה הזאת.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: דבר שני מהות המעקב, כפי שאני רואה היום את המצב, זה לא מעקב, זה מחקר, זה לא מעקב.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: עכשיו כותב לי מר ענר, המשנה למנכ"ל משרדנו, הוא מעלה רעיון ואני אקריא אותו, רעיון פשוט מאוד והתקציב גם לא בשמיים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הוא אומר – מדוע שמשרד הבריאות לא יסמן במירכאות את האוכלוסייה ויודיע לרופאי המשפחה של אותה אוכלוסייה, לבדוק ולהעביר את התוצאות למרכז.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני שמעתי שאתה כתבת מכתבים, אבל אתה צריך לקבל להערכתי את התוצאות.
רומן ברונפמן: זה מהות המעקב,
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הבדיקות לא חייבות להיות במרכז, אבל לדעתי המאגר, המאגר כן צריך להיות במרכז, וזה היום חסר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לכן ברשותך אדוני היושב ראש, אני הייתי מציע שהועדה תקיים בעוד חודש או חודשיים, דיון נוסף, לראות מה התרחש באמת בהקשר הזה של המעקב.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: זאת הערכתי, במקום, אני מוכן לשקול בהחלט לערוך דוח, אבל אני גם רואה את הצד הפרקטי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מה יעיל יותר מבחינת האנשים.
יורי שטרן: ומבחינת דיור?
יורי שטרן: כי ועדת קליטה כן פנתה מספר פעמים לממשלת ישראל.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אינני יודע,
יורי שטרן: היו מכתבים,
מרינה סולודקין: זה לא רק מכתבים, זה גם דיון, לא פעם, פעמיים,
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לגבי משרד הבריאות –
רומן ברונפמן: אני חושב שההמלצה היא נכונה, אני מציע שאני ומרינה ניזום דיון בועדת הקליטה בהשתתפותך ביחד, שזה יהיה ישיבה משותפת של הביקורת ושל ועדת הקליטה והעלייה, אז אנחנו נזמין גם את –
יורי שטרן: בדיור,
רומן ברונפמן: בדיור, בנושא הדיור, ואז נוכל להמשיך.
יורי שטרן: אני מבקש כבוד המבקר שני דברים בכל זאת לקחת תשומת ליבך ואני מקווה שגם לבדיקה.
יורי שטרן: אחד אני לא מבקש, אנחנו לא מצפים ממך שתתערב באמת במגעים הבינלאומיים.
יורי שטרן: אלא שיש פה סוגיה מאוד מרכזית והיא חובות המדינה בנושא הזכויות הסוציאליות של אוכלוסיית העולם, שהמדינה מושכת לארץ וקולטת אותם פה ולא מוכנה לעמוד לצידם מול המדינות שהפרו את זכויותיהם.
יורי שטרן: זה קודם כל זכויות הפנסיה בגדול וגם הפיצויים השונים.
יורי שטרן: למשל אני אגיד לך, יש חוק ברוסיה שמפצה את קורבנות הרדיפה הסטליניסטית הקומוניסטית, שביניהם יש לא מעט אסירי ציון.
יורי שטרן: המדינה לא עשתה כלום בשביל לדרוש את הפיצוי.
יורי שטרן: את הפיצוי אתה יכול לקבל במקום מגורים שלך, אם אתה חי שם או במקום המעצר שלך.
יורי שטרן: זאת אומרת סע לך לסיביריה וקבל שם במקום.
יורי שטרן: הסוגיה היא עקרונית מאוד, והאם ההתנהגות של המדינה היא פה באמת ראויה.
יורי שטרן: ב' סוגיה של ביטוח חיים, אנחנו הוצאנו אותה מהצעת החוק, אבל עצם העובדה שיש במדינת ישראל אוכלוסייה, שחברות הביטוח מסרבות לבטח את חייהם והמדינה לא מתייחסת לזה בכלל.
יורי שטרן: המדינה כאילו לא רואה את עצמה כלל וכלל אחראית על מצבם של האנשים האלה.
יורי שטרן: האם המצב הזה הוא נראה תקין או שיש פה התנערות מהחובות של המדינה?
יורי שטרן: אנחנו מרשים למבקר המדינה ללכת ולהיאבק על תקציבו ואנחנו איתך.
יורי שטרן: עורך דין סומך בבקשה.
שי סומך: יש הליך חקיקה די גדול, בועדת העבודה והרווחה יש הליך חקיקה מאוד רציניים, בשלבים די מתקדמים, אתם בטח שמעתם עליו, זה השלמה של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
שי סומך: קפצתי עכשיו לוועדה ולקחתי את החוק.
יורי שטרן: היום יש להם דיון,
שי סומך: כל הזמן, כמעט כמה פעמים בשבוע.
שי סומך: יש שם פרק ביטוח, שמתייחס לביטוח של אנשים עם מוגבלות.
שי סומך: הפרק הזה אוסר אפליה של אנשים עם מוגבלות.
שי סומך: יש איסור כללי של אפליה במתן שירותים לאנשים עם מוגבלות, שהשירות זה גם שירות של ביטוח, לגבי נושא הביטוח, יש הוראה ספציפית שאומרת – מתן יחס שונה בחוזה ביטוח, לא יהווה אפליה לפי פרק זה, רק אם הוא מבוסס על נתונים אקטואריים, נתונים סטטיסטיים, מידע רפואי או מידע אחר שהם אמינים ורלבנטיים להערכת הסיכון הביטוחי המסוים, ומתן יחס זה סביר בנסיבות העניין.
שי סומך: זאת אומרת אם רוצים להפלות, זה צריך להיות על פי מידע אמין ולא סתם כי מתחשק לחברת הביטוח.
שי סומך: אם יש בעיה עם מפירים את ההוראה הזו, אז החוק כאן מקים מנגנון שיש פה נציגות לנציבות, שאמור לבדוק.
יורי שטרן: שי סומך, אבל האם אנשים שאינם נכים, אלא רק בהיותם מנטרלי אסון צ'רנוביל, יכולים להיחשב, להיקרא כאנשים עם מוגבלות?
יורי שטרן: זו מוגבלות מסוג אחר.
שי סומך: בדיוק התכוונתי להתייחס לשאלה הזאת.
שי סומך: לפני בערך חודש, אני עיינתי, אני לא מטפל בחוק הזה, דן אורנשטיין שעובד איתי מטפל בחוק הזה.
שי סומך: הוא נתן לי לעיין בזה אז ראיתי את הנושא של הביטוח ונזכרתי בליקווידטורים שגם פנו אלי בנושא הזה.
שי סומך: אמרתי לו תשמע, גם הם צריכים להיכנס, זה לא רק הם, זה גם מישהי שאולי יש לה גן שמגדיל את ההסתברות לסרטן שד, זה אותו דבר זה, אותה מטריה.
שי סומך: ביקשתי ממנו לטפל,
יורי שטרן: להסדיר מחדש,
שי סומך: כן, עכשיו קפצתי ליועצת המשפטית של הוועדה, היא חושבת שהנוסח הקיים היום כולל גם אותם.
שי סומך: אני לא יודע, אני לא משוכנע במאה אחוז, אבל כדאי גם, אני אמשיך את הטיפול שלי בנושא הזה ובאמת אני חושב שאין שום הצדקה שהם לא יכללו בפרק הזה ואני חושב שגם אתם יכולים להיות בקשר עם ועדת העבודה כדי לדאוג לזה, אפשר לפנות ליועצת המשפטית.
יורי שטרן: כמה עולה החוק?
גיא אבן: אני לא יודע,
יורי שטרן: זה מעניין, משרד האוצר זורק מספרים, הוא עושה הערכה של עלות החוק, הוא אומר בדרך כלל בעשרות מיליונים, החל מ- והלאה, כשהחוק כבר נכנס לתוקפו, משום מה זה מפסיק לעניין אתכם?
גיא אבן: קודם כל אני רפרט שיכון, ולא הייתי בתקופה שחוקקו את החוק, אז לא עשיתי הערכה תקציבית כזאת.
יורי שטרן: מה אתה תמסור לנו בנושא שיכון?
גיא אבן: שאגף תקציבים הגיע להסכמה מיד אחרי חקיקה, לגבי סכום התוספת הסיוע –
יורי שטרן: של עשרת אלפים שקל, לא מקובל,
גיא אבן: של מאה נקודות,
יורי שטרן: לא מקובל, נו, מאז גם ביטלו מענקים, אז זה בכלל – בבקשה,
גיא אבן: הייתה הסכמה מקצועית, -
יורי שטרן: מקצועית של מי?
גיא אבן: בהתאם להסמכה של החוק, לתוספת סיוע, אני חושב שאם תרצו לשמוע פרטים על ההנחה המקצועית הזאת, יש פה נציגה של משרד השיכון.
יורי שטרן: אנחנו שמענו, אמרו שאי אפשר להשוות אותם לנכים ברמת נכות גבוהה, כי הם רובם אינם נכים ולכן בואו ניתן להם את הנכות הנמוכה וזה מאה נקודות, זה לא מקובל, לא מקובל, בשביל זה לא חוקקנו את הסעיף הזה.
גיא אבן: יש מדרג שהעובדים המקצועיים במשרד השיכון –
יורי שטרן: איך עולי אתיופיה נכנסים למדרג הזה?
יורי שטרן: אתם מדרגים שלכם מבדילים בכל זאת בין הקבוצות, לא רק על הפרמטר הזה של נכות.
יורי שטרן: אז פה אנחנו אומרים יש פה קבוצה שאנחנו מבקשים לסמן אותה ולתת לה נקודות, לא רק על בסיס של נכות אקטואלית.
גיא אבן: אני אגיד לך את האמת, את דעתי המקצועית אין מה להשוות בין הקבוצה הזאת לקבוצה של העולים מאתיופיה שהיא עם יכולת נמוכה מאוד לרכישת דירה.
יורי שטרן: לכן לא כתבנו, לכן לא הכנסנו לחוק בגרסה הסופית שלו את הנושא הזה של המשכנתא האתיופית, כפי שתכננו בהתחלה, אלא אפשרנו לכם חופש תמרון וחופש פעולה.
יורי שטרן: אבל במגבלות של ההיגיון המקורי של החוק, לא במרחבים שאתם קובעים .
יורי שטרן: אנחנו אומרים הכוונה שלנו הייתה משכנתא אתיופית, קיבלנו שבאמת מידת המוגבלות של האנשים האלה, במציאת פתרון דיור היא קטנה מזאת של עולי אתיופיה בגדול, אבל זה לא אומר שהיא צריכה להיות עד כדי כך נמוכה, זה פשוט סתם לזרוק.
הניה ששון: גם לעולי אתיופיה זה כבר בוטל, זאת אומרת גם להם זה בוטל, צריך להבין את זה.
יורי שטרן: מה אני צריך להבין?
יורי שטרן: א' יכול להיות שהמדינה פה עתה עוול לעולי אתיופיה ואני לא רוצה להעתיק את זה גם לקבוצה זאת.
יורי שטרן: זה שהמדינה מרוב הרשלנות שלה, פוגעת באוכלוסיות שלמות, זה לא יהווה לנו דוגמא בדיון הזה, כי אנחנו לא מסכימים לא עם ביטול המענקים ולא עם שאר הצעדים שנעשו פה ופגעו בסופו של דבר במשק הישראלי, אבל לא חשוב.
יורי שטרן: כעת אנחנו מדברים על כך שלמדינה יש שורה של קריטריונים ולא רק נכות, לקביעת גובה המשכנתא המועדפת.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים פה משהו שבאמת ייתן לאנשים עדיפות אמיתית, לא מכסימלית כמו שחשבנו, אבל גם לא סמלית לחלוטין.
הניה ששון: אם הנכות, מי שמוכר כנכה על ידי המוסד לביטוח לאומי מקבל מאתיים נקודות תוספת, איך ניתן למי שלא הוכר כנכה ובוודאי –
יורי שטרן: שוב אני אומר, איך עולה אתיופי שאינו נכה מקבל, את כל הזמן מחזירה אותי שכביכול זאת –
מרינה סולודקין: שרת הקליטה לקחה מאה מיליון שקל ולא בוטל.
הניה ששון: רק ליוצאי מרכז קליטה.
יורי שטרן: לא חשוב, עובדה היא שלמשרד השיכון, מרכז הקליטה או מרכז האוצר, - תמצאו תירוץ כלשהו, לא איכפת לנו איזה, ותתנו לאנשים עדיפות אמיתית.
יורי שטרן: אל תחזרי שוב ושוב לנושא נכות, כי הוא לא היחידי בקביעת הקריטריונים, הוא לא הקריטריון היחידי, זה הכול.
הניה ששון: אני אעביר את זה.
יורי שטרן: מה עוד נשאר לנו?
יורי שטרן: דיור ציבורי, משרד השיכון.
מיכל שטרית-רבל: כפי שכבר הוזכר קודם, משרד השיכון לא מטפל בדיור ציבורי של עולים, בכלל, כל עולה שמוגדר כעולה, זה בתחום משרד הקליטה.
יורי שטרן: א' זה לא מדויק, כי הקריטריונים האלה הם משותפים למשרד השיכון ולמשרד הקליטה, הם נקבעים –
מיכל שטרית-רבל: הקריטריונים שונים לחלוטין, אני מצטערת,
יורי שטרן: כן, אבל הם נקבעים בין שני משרדים.
יורי שטרן: ב', פה מדובר בהצעת חוק לפי הצעות חוק, מי אחראי על הסעיף הזה?
ויטלי סמילוביץ: זה לא סעיף בחוק, כי הנושא של דיור מציבורי מבחינת משרד הקליטה ומשרד השיכון, קריטריונים של הקצאה הם לא על פי החוק, אלא על פי –
יורי שטרן: בחוק הליקוידטורים.
ויטלי סמילוביץ: אין סעיף כזה, אין סעיף של דיור ציבורי,
מיכל שטרית-רבל: אם היושב ראש ירצה, אני אסביר איזה ותיק שהוגדר כותיק , מקבל דירה לשיכון הציבורי היום.
יורי שטרן: אני יודע, היות ואנחנו עכשיו ב2005, אז אנשים יוצאים מההגדרה הזאת של עולה חדש, גם בהגדרה המורחבת, לכן הנושא הזה של הדיור הציבורי חייב להסתכם בין שני המשרדים.
יורי שטרן: כי האחריות פה עוברת ממשרד למשרד, אז אי אפשר פשוט להתנער.
מיכל שטרית-רבל: לגבי הקשישים, הקריטריון נשאר זהה, כי קשישים זכאים לדיור בהוסטלים, קשישים חסרי דירה, זכאים לדיור בהוסטלים וזה ימשיך להיות גם מי שיטפל במשרד הבינוי והשיכון .
מיכל שטרית-רבל: לגבי שאר האוכלוסייה שלא הגיעה לגיל הזה, הקריטריונים של משרד השיכון היום אומרים, זוגות עם שלושה ילדים שצברו ניקוד מסוימים ומתקיימים מקצבת קיום של המוסד לביטוח לאומי, רק אלה זכאים היום לדירה בשכירות בשיכון הציבורי.
מיכל שטרית-רבל: מי שלא הגיע לגיל קשישים, הוא עולה חדש –
יורי שטרן: אז פה שוב אנחנו מפנים תשומת ליבכם לכך שמדובר באוכלוסייה שהחוק מגדיר אותה כמיוחדת.
יורי שטרן: גם אם הוא לא מזכיר את הדיור הציבורי.
יורי שטרן: לכן אנחנו מבקשים להתייחס לקבוצה הזאת כקבוצה ולא רק לראות אותה באוכלוסייה הרחבה.
יורי שטרן: משרד האוצר, מה שאני אבקש ממך, גיא אבן, תהיה לנו שליח, אני אבקש מכם לבדוק את הנתונים ולהגיד כמה עלה למדינת ישראל חוק מנטרלי צ'רנוביל.
יורי שטרן: בבקשה, תבדוק מה עלות.
יורי שטרן: דמי הבראה,
הניה ששון: את הנתון הזה יש, אם אתם רוצים לדעת, דמי הבראה יש נתון כספי, אני נתתי לך עותק מהמכתב.
יורי שטרן: איזה מכתב?
הניה ששון: מכתב של שרה כהן – יש לפניך את זה?
יורי שטרן: מולי אין,
הניה ששון: זה מפורט כאן לאורך השנים כי מספר הליקוידטורים שהוכרו הלך וגדל, אז בשנת 2004 קיבלו 1099 מנטרלים את דמי ההבראה האלה וזה הגיע לשלושה מיליון מאה ושלושה אלף, שמונה מאות וארבעה שקלים.
הניה ששון: זה מה שהיה ב2004, כדמי הבראה.
יורי שטרן: שאר העלויות אין בעצם,
שי סומך: עשרה אחוז בשכר דירה,
מיכל שטרית-רבל: יש גם סיוע בשכר דירה,
יורי שטרן: סיוע בשכר דירה מה?
מיכל שטרית-רבל: אני לא יודעת הנתון הוא כללי, אבל זה תוספת של עשרה אחוז.
יורי שטרן: את יכולה לבדוק?
מיכל שטרית-רבל: אני יכולה לבדוק, בוודאי,
יורי שטרן: אז בבקשה, אנחנו מבקשים לבדוק.
מרינה סולודקין: מר סומך, אנחנו רוצים שאתה תישאר עוד כמה דקות.
שבל לייפמן: שמו שבל, הוא אלוף משנה בחיל הים הרוסי והוא פיקד אחרי אסון צ'רנוביל על שייטת ספינות שהיו כנראה בנהר דנייפר ליד אתר האסון.
שבל לייפמן: פרופסור נכבד, אני מבין שהרופא הזה קצין, מה שקיבלתי לפני חוק, זה זכות, מה שקיבלתי אחרי חוק, זה עשרה אחוז יותר.
יורי שטרן: ב שכר דירה,
שבל ליימפן: אחרי אולי שנתיים, אני עכשיו מקבל פחות ממה שקיבלתי בהתחלה לפני חוק.
יורי שטרן: לא, קודם כל היו קיצוצים בשכר דירה, שזה לא שייך.
יורי שטרן: תעבירו לנו את הנתונים ואנחנו נבדוק אותם, אם שכחו את התוספת.
מיכל שטרית-רבל: לא, התוספת ניתנה, היה קיצוץ רוחבי לכל האוכלוסייה.
יורי שטרן: הוא אומר שהקיצוץ היה שבעה אחוז ותוספת עשרה אחוז הייתה בכל מקרה אמורה לפצות על זה –
מיכל שטרית-רבל: מעל זה,
יורי שטרן: ולתת תוספת, הוא מקבל פחות ממה שהוא קיבל לפני –
מיכל שטרית-רבל: אני מוכנה לבדוק,
יורי שטרן: אז אנחנו נבדוק פשוט, תיתן את הנתונים,
מיכל שטרית-רבל: מספר זהות ואני אבדוק את הנושא הספציפי.
ויטלי סמיולוביץ: אני בארץ כבר כמעט עשר שנים, שנה אחרי שעליתי לפה, קיבלתי הזמנה מחיפה, הייתי בבית חולים, מה עושים שם?
ויטלי סמיולוביץ: בודקים לחץ דם ובדיקת דם.
ויטלי סמיולוביץ: זהו, נקודה, עד היום.
ויטלי סמיולוביץ: קיבלתי מכתב ונקודה.
ויטלי סמיולוביץ: אין שום דבר אחרי זה.
יורי שטרן: מה השם שלך?
ויטלי סמיולוביץ: ויטלי סמיולוביץ, לפני שבאתי לפה עבדתי מהנדס ראשי באקדמיה האטום אנרגו סטרוי פרויקט, אטום גרעיני בנייה.
ויטלי סמיולוביץ: עבדתי, בניתי, את צ'רנוביל לא בניתי, בניתי זפרוזייה, בניתי קרים, בניתי הרבה דברים.
חודוס אנטולי: שמי חודוס אנטולי, מנטרל אסון צ'רנוביל, נכה, נכה בעקבות אסון צ'רנוביל, יש הכול, יש תעודה.
חודוס אנטולי: עבדתי בישראל ואחר כך הייתה לי בנוסף לנכות תאונת עבודה.
חודוס אנטולי: אנשים בגיל חמישים וחמש פחות או יותר, אין עבודה והבריאות לא מאפשרת לעבוד.
חודוס אנטולי: אני מתקיים מהבטחת הכנסה, קשה לי לשלם משכנתא וזה נכון לגבי כל המנטרלים.
חודוס אנטולי: איך הנושא הזה של תגמולים ייפתר?
חודוס אנטולי: אנחנו לא יודעים כמה שנים נחייה.
יורי שטרן: לזה אין פתרון בחוק, זה עניין של השוק הפרטי ולא יכול להיות גם אין דבר כזה.
חודוס אנטולי: אי אפשר לקבוע תגמולים, כמו שיש תגמולים –
יורי שטרן: תגמולים כן, אבל אספקת עבודה לא יכול.
חודוס אנטולי: אספקת עבודה בוודאי שלא,
יורי שטרן: תגמולים מה שהצלחנו לעשות זה הסכום הזה של דמי הבראה ותוספת בשכר דירה, זה מה שהשגנו.
יורי שטרן: זה אנחנו שוב, אפרופו משרד השיכון, אנחנו חוזרים לסיפור הזה.
יורי שטרן: במדינה היום יש אלפים אם לא רבבות, של אנשים שמתקשים בהחזרי משכנתא וחלק כבר איבדו את קורת גג.
יורי שטרן: אני אישית גם כתבתי לשר האוצר וגם דיברתי בדיונים בכנסת על כך שלדעתי המדינה חייבת והייתה חייבת לפני שנתיים שלוש, לקבוע איזה שהם הסדרים כמו שפעם אחרי משבר המשכנתאות בסוף שנות השמונים עשתה.
יורי שטרן: זאת אומרת היא לא יכולה להיות לגמרי אדישה לקטסטרופה הזאת של אלפי משפחות.
יורי שטרן: פה שוב, בקבוצה המיוחדת שלהם, כאשר אנחנו יודעים שבאמת לא יודעים מניחים, שהבריאות שלהם כך או אחרת נפגעה והיכולת שלהם לכן, בנוסף לכך שהם עולים ולא צעירים במיוחד, היכולת שהם להבטיח לעצמם פתרון דיור היא מוגבלת במיוחד.
יורי שטרן: אז כאשר אלה מהם האמיצים והמוצלחים כאילו, שהייתה להם עבודה והצליחו לקנות דירה, נשארים היום ללא כלום ולא מסוגלים להחזיר משכנתא, ביקשנו עבורם, זה אולי עשרות מקרים, איזה שהוא הסדר מיוחד, מסלול מיוחד, פרישת חובות, מחיקת ריביות או משהו, זאת אומרת ולזה לא הייתה שום היענות.
יורי שטרן: אנחנו חוזרים לבקשה זאת, אם אתם תגבשו איזה שהיא הצעה ויעבירו את זה לוועדה בין משרדית.
מרינה סולודקין: נחזור לזה לועדת עלייה וקליטה,
יורי שטרן: יחד עם נושא דיור, כן, זה גם יעלה –
מיכל שטרית-רבל: יש לנו איזה שהוא פתרון, אני לא יכולה לדבר עליו כרגע, זה עוד לא סגור, אבל אנחנו מגבשים בימים האלה פתרון לבעיה.
יורי שטרן: בכלל או –
מיכל שטרית-רבל: עולים חדשים בפרט, לא לכל האוכלוסייה, בפרט לעולים חדשים.
יורי שטרן: בסדר, אבל פה בכלל העולים – מיכל שטרית –רבל אני מבינה שאתה רוצה שנוסיף –
יורי שטרן: אנחנו מבקשים גם איזו שהיא התייחסות – מיכל שטרית –רבל התייחסות מיוחדת,
יורי שטרן: התייחסות מיוחדת לאלה שהיו בצ'רנוביל.
יורי שטרן: מיכל שטרית –רבל בסדר גמור, בוריס סקינסקי בוריס סקינסקי מעפולה, עיירה קטנה, מתוך שישים מנטרלים שיש לנו בעיר, בשלוש השנים האחרונות שישה אנשים נפטרו, כולל אשתי, מסרטן.
יורי שטרן: תשאלו את הפרופסור האם הוא יודע על מחלה כזאת – ליקוזיסגלוצינציה, היא הייתה היחידה במחוז שלנו, המחלה הזאת.
יורי שטרן: כל המנטרלים מבקשים שהסעיף של רפואה בחוק יעבוד, זה העיקר.
יורי שטרן: תודה על החוק, ועל תוספת של עשרה אחוז, אבל העיקר זה רפואה.
יורי שטרן: אני פה רוצה לתקן, תודה, אני רוצה לפנות אליכם כאנשי מערכת הרפואה.
יורי שטרן: עד לפני שבועיים פחות יום אחד, הייתי יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה והיו מספר רב של דיונים למשל בנושא רמת חובב, היו מקרי זיהום אחרים שניסינו לבדוק, נחל קישון כמובן.
יורי שטרן: המערכת , זה לא רק דעתי האישית, זה גם כתוב במסקנות של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ולא כתוצאה מדיון אחד, המערכת הרפואית בארץ, יותר נכון מערכת הבריאות של משרד הבריאות, מערכת מעקב אחרי תחלואה, נכשלה בזיהוי המקרים והמקומות שבהם כתוצאה מזיהום הסביבה, האוויר והמים, קרקע לפעמים, בריאות האוכלוסייה נפגעת.
יורי שטרן: אנחנו במיוחד במקרה של רמת חובב, ראינו איך מחקר אפידמיולוגי, לא מתפרסם ונדחה משנה לשנה.
מיכאל דור: או שהוא פשוט לא הסתיים.
יורי שטרן: אני לא רוצה לחזור, זה לא כך.
יורי שטרן: זאת אומרת המערכת לא עשתה את שלה, הנציגה שלכם התפטרה מהוועדה, זה הרי כבר נחקר וסוכם.
יורי שטרן: אני מתקשה ואני לא איש מקצוע ולכן אני לוקח את עצמי בעירבון מאוד, מאוד מוגבל.
יורי שטרן: אבל אני מתקשה להאמין שהאוכלוסייה הזאת שנחשפה לתוצאות אסון צ'רנוביל, גם בסביבה המיידית של המקום, כולל כמובן אנשים שבתקופה מסוימת טיפלו בזה, לא יום ולא יומיים וגם בריכוזים של הגשמים לאחר מכן, שזה קודם כל מחוז גומר.
יורי שטרן: שבאמת אין תופעות, אין שכיחות של מקרים של מחלות שונות, כולל או אולי קודם כל סוגי סרטן שונים.
יורי שטרן: ארצה הגיעו אלפי משפחות שברחו משם, יש המון עולים שהגיעו הנה, כי הם פחדו להישאר באזורים האלה ששם עד היום הרופאים המקומיים לא ממליצים לאכול לא פטריות ולא פירות יער ולפעמים אפילו את הירקות שגדלים באדמה ההיא.
יורי שטרן: השלווה שאתה שידרת היא מוזרה בעיני,
מרינה סולודקין: אתה זוכר אנחנו עצלנים ולא סקרנים,
יורי שטרן: אני לא יודע, פה מדובר באדם שעושה מחקר, לכן אני לא יודע אם יש נגיד במרכז שלך נתונים על מותם של אנשים שבאו מהאזור הזה ארצה וסיבות המוות.
יורי שטרן: אתה עוסק בכל הסטטיסטיקות האלה, המקרים האלה –
גדי רנרט: הידע העולמי, אני לא חושב שזה פשוט המסגרת, אבל זה דיונים מאוד מעמיקים.
יורי שטרן: זה מסקנה של כל החוקרים,
גדי רנרט: הידע העולמי הוא פשוט ללכת, אתה יודע אנחנו אנשי המקצוע הולכים למוצר שנקרא פאב מד, ואז כותבים שם צ'רנוביל ורואים את כל הספרות שהתפרסמה בעולם על צ'רנוביל.
מיכאל דור: תרשה לי בשמך להזמין את הוועדה לראות מה נעשה שם, באמת, זה משהו שתוכל לראות.
יורי שטרן: מספיק לי לבקר את המדינה, ועוד לבקר בתי חולים.
מיכאל דור: זה לא בית חולים, זה מכון, טיפול בעולים חדשים מעניין אותך.
יורי שטרן: זה מעניין, דקה אחת, אני מאוד אודה לך אם תספק לנו את המסקנות האלה של הצוותים הבינלאומיים בשביל שנוכל ללמוד אותם.
יורי שטרן: לפחות כשאני מבקר במקומות האלה ובמיוחד באוקראינה, וגם בבילרוס, למרות לוקשנקה, מגיעים לשם אנשים וחיים שם אנשים, זה לא מה שאני שומע מהפקידים בדרג גבוה במקומות האלה.
יורי שטרן: שגם הם אינם אנשי מקצוע.
גדי רנרט: זאת הבעיה,
יורי שטרן: יכול להיות שזה פשוט פאניקה קבוצתית ויש לא מעט דוגמאות לכך.
יורי שטרן: אבל שוב, ההרגשה שלי שהם מאוד, מאוד מודאגים ממה שקרה ומה שקורה, הם די לא אופטימיים מבחינת ההשלכות של האסון ההוא על בריאותם של התושבים שנשארו שם, לא איכפת להם מאלה שעזבו, אבל מאלה שנשארו.
יורי שטרן: לכן א' באמת אודה אם תשלח לנו את המסקנות האלה, ואנחנו צריכים לעשות פה גם איזה שהוא סבב התקשרויות ברמה של מפרלמנט לפרלמנט, לכתוב לאוקרינה, לכתוב לביילרוס ולכתוב לרוסיה, ולשאול את הועדות הרלבנטיות שם מה המסקנות שלהם, על בסיס הנתונים שיש להם, ואז –
גדי רנרט: פה צריך להיזהר, כי בעצם בצד השני יושבים אנשים שהם גם לא אנשי מקצוע.
יורי שטרן: כמונו, אבל חזקה –
גדי רנרט: זה הקושי, תבין במדינות כאלה, אני לא בטוח, זה לא למיקרופון, אבל חיות אוכלוסיות, המדינות האלה חיות במידה רבה מאוד מהסיוע של צ'רנוביל, בשבילם להעצים את הנושא, זה רק מעצים את כמות התמיכה שהמדינות האלה מקבלות.
גדי רנרט: אנחנו פשוט, קשה לי לסכם ניסיון של חמש עשרה שנה –
יורי שטרן: אבל רוסיה לא מקבלת,
גדי רנרט: רוסיה לא, וברוסיה גם המידע הכי ירוד, כי רק טולה וקלוגה שם קצת קיבלו, אולי ביאנסק, כלומר האזורים, רוסיה נפגעה הכי מעט.
יורי שטרן: מבחינת מנטרלי האסון, המסה הגדולה אני מניח, או הרבה מאוד אנשים גרים ברוסיה.
גדי רנרט: כן, אנשי הצבא שפשוט נשלחו.
יורי שטרן: בגלל שהם מקבלים, לא רק צבא, בגלל ששם יש להם הרבה מאוד הטבות רפואיות ויש מרכזי בדיקה, וזה בכלל עניין כספי והם עוסקים בחקיקה, אז יכול להיות שיש להם עניין לא להפריז, אלא דווקא להנמיך את התוצאות השליליות של זה.
יורי שטרן: כי זה עניין של –
מיכאל דור: איזה הטבות רפואיות?
יורי שטרן: יש שם הרבה מאוד בדיקות והבראה חינם.
גדי רנרט: הבראה יש להם,
יורי שטרן: יש מרכזי הבראה מיוחדים,
קריאה: זה מרכז בלומינסק, שם יש מרכז, מרכז גדול.
יורי שטרן: , בואו נתכתב, זה לא בשביל להטיל ספק, פשוט אני חושב שהמחקר הוא מחקר, ההיבטים האופרטיביים של המחקר אולי זה לא תמיד באמת במרכז ההתעניינות שלכם.