GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס ויזניצ'ר: התקציב ל-2005 הוא 1.56 מיליארד ₪, 200 מיליון ₪ פחות מהשנה שעברה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מע"צ החדשה היא שתקבל את התקציב?
אלכס ויזניצ'ר: כן.
בן-ציון סלמן: ההיערכות של מע"צ חייבת להיבדק, שהיא מוכנה לקלוט את האחזקה של הרשת הזאת, וזירוז ההסכמים האלה יאפשר למע"צ להיערך בצורה נכונה, לקבל את האחזקה.
בן-ציון סלמן: אולי בסוף דצמבר נמצא את עצמנו בבעיה.
אמנון כהן: לגבי הנהלים.
אלכס ויזניצ'ר: לגבי נהלים; החברה בנתה נהלים על בסיס כל מה שקראנו בדוח הזה ובדוחות אחרים.
אלכס ויזניצ'ר: אנו נמצאים בהליך של יישום מספר תהליכים שקשורים לנהלים, זה איזו, זה נוהלי הפעלת החברה בתחום הנדסי, אישי וניהולי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: תרשו לי לומר שאני קצת סקפטי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנו לא רחוקים מ-1 בינואר.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כל התהליך הזה, אם אכן מע"צ תסיים את פעילותה עוד חודש- -
אלכס ויזניצ'ר: התשובה היא כן.
אלכס ויזניצ'ר: תשאל אותי שאלה ספציפית, איפה זה יכול לא לקרות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אפילו אין חוזים לשנת 2005.
אלכס ויזניצ'ר: יש לנו כל החוזים מוכנים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לא חתומים.
עמירם לוין: מע"צ החדשה נערכה.
עמירם לוין: הרי התוכנית היתה שבאפריל 2004 מע"צ החדשה תתחיל לפעול.
עמירם לוין: בגלל העיכובים בין ההסתדרות לאוצר, זה נדחה.
עמירם לוין: מבחינת מע"צ החדשה, היא ערוכה.
עמירם לוין: יום אחרי שייחתמו ההסכמים, מע"צ יודעת איך להתחיל לעבוד.
עמירם לוין: האבטחה היא עד 15 בדצמבר.
עמירם לוין: הכתובת אינה אצלנו.
עמירם לוין: לשאלתך, אם מע"צ החדשה ערוכה לקבל ולקלוט, התשובה היא חד משמעית – כן.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אתם מוכנים לקלוט.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מכרזים עוד לא יצאו.
אלכס ויזניצ'ר: בשלבי מעבר.
אלכס ויזניצ'ר: אנו מבצעים הסבה של חוזים קיימים לתקופה מוגבלת.
אלכס ויזניצ'ר: יש לנו חוזים מוכנים.
אלכס ויזניצ'ר: לא התייחסנו, מבחינת היעדים והחזון של החברה החדשה, נושא אחזקה זה מיזוג של כל המקצועות תחת יד אחת.
אלכס ויזניצ'ר: מבחינתנו, המטרה היא לתת את האחזקה של הכבישים לתקופות ארוכות טווח, של 10-15 שנה.
רן כהן: יש מלכוד שעולה כאן; אם התקציב עובר כפי שצפוי מ-1 בחודש למע"צ החדשה, אך עדיין אין הסדר עם מע"צ הישנה, נוצר מצב שאפילו אתה, כל החוזים מוכן, יש הפסקה, כי בינתיים אתה לא יכול לחתום על חוזים למרות שהכסף אצלך.
רן כהן: הכסף יעבור למע"צ החדשה מבחינה תיאורטית, עדיין אין הסכם עם מע"צ הישנה.
רן כהן: כל הבעיה היא עם העובדים של מע"צ הישנה להגיע להסכם.
בן-ציון סלמן: חייב להיות מערך אחזקה בנוי.
בן-ציון סלמן: אי אפשר לומר: יש לי הסכם עם קבלן זה או אחר.
בן-ציון סלמן: צריכה להיות לך מערכת פיקוח החיה את השטח.
בן-ציון סלמן: לא יהיו רק 20 עובדים במע"צ החדשה, אלא מעל 250 עובדים.
בן-ציון סלמן: לפי המבנה של מע"צ החדשה, צריכים להיות שלושה מרחבים כדי שכל מרחב יטפל באחזקת חלקו ברשת.
בן-ציון סלמן: אני, אם ההסכמים האלה ייסגרו במהרה, תהיה לנו בעיה, כי אי אפשר להעביר אחריות למערכת שלא תוכיח שהיא ערוכה לנושא האחזקה.
בן-ציון סלמן: בהסכם המימון והתפעול, זה נעשה לפני שלושה חודשים, הועברה רשימה של פרויקטים בהיקף של כ-800 מיליון ₪ למע"צ החדשה כדי להפעיל אותה.
בן-ציון סלמן: נושא האחזקה מחייב נוכחות בשטח של אנשי החברה החדשה.
בן-ציון סלמן: אני מקווה שנגיע לזה במהרה, נזרז את ההסכמים.
בן-ציון סלמן: אני מסכים אתך, אנו נמצאים בלחץ זמן, שבעוד חודש כל התקציב עובר למע"צ החדשה.
רן כהן: והעבודה לא עוברת למע"צ החדשה.
בן-ציון סלמן: הגדלנו את האחזקה מ-420 מיליון ב-2004 לכ-600 מיליון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הלוואי שאתבדה – אני לא אופטימי.
אלכס ויזניצ'ר: 90 יום המדינה נתנה לסגירה של הדבר הזה, 90 יום עברו כבר שש פעמים.
רן כהן: אם הכנתם תוכנית על 27 מיליארד, נתנו לכם 19, ולשנה הבאה 1.6- -
אלכס ויזניצ'ר: אין חומש.
עמירם לוין: הרבה יותר חמור מזה; נעשתה על ידי אלכס והצוות כהכנה לבניית מע"צ החדשה תוכנית מקצועית שחקרה את הנושא עם טובי המומחים, כולל במדינות המובילות באירופה.
עמירם לוין: בסופו של דבר, שני הדברים העיקריים שמתומחרים בסוף ומשוקללים לרמת שירות קובעים גם את רמת הבטיחות ומשקללים את הכל.
עמירם לוין: כשלקחנו את המדינות המובילות באירופה, ואמרנו: אי אפשר להגיע ל-100% לרמה הזאת.
עמירם לוין: כדי להגיע תוך חמש שנים ל-80% מזה, כשאנו היום נמצאים ב-45% מהמצב, קטסטרופה, צריך את ה-27 מיליארד ש"ח שדיבר עליהם המנכ"ל.
עמירם לוין: אנו חיים בתוך עמנו, ואת זה אי אפשר לעשות.
עמירם לוין: אחרי דיונים ומאבקים הובטח לנו שכ-19 מיליארד יהיו.
עמירם לוין: ב-19 מיליארד אפשר להגיע לרמה יפה מאוד בחומש.
עמירם לוין: מה יוצא מזה?
עמירם לוין: בעולם המתוקן קרוב ל-50% הולך על אחזקה ובטיחות, שזה יותר מכל התקציב של מע"צ לשנה.
עמירם לוין: בתקציב של מיליארד וחצי, מדינת ישראל הולכת לקטסטרופה מבחינת בטיחות, מבחינת צפיפות ורמת שירות בכל ההיבטים.
עמירם לוין: גם כלכלית הולכת לקטסטרופה, כי מחיר התאונות הוא יותר יקר מהתקציב.
עמירם לוין: ברמת הבטיחות הנמוכה שלנו שאנו נמצאים, על כל דולר שיושקע באחזקה ובטיחות, המדינה תקבל קרוב ל-2 דולר חזרה.
עמירם לוין: כלומר אפילו מבחינה עסקית זו טעות לחסוך את הכסף.
עמירם לוין: את כל הדברים האלה שמנו על התוכנית, הם מנומקים.
אמנון כהן: נגיד שמ-1 בינואר תקציב המדינה עובר לחברה החדשה, אך עדיין לא גמרתם את הפרוצדורות, כמו שלא גמרתם באפריל, שהייתם צריכים לגמור.
אמנון כהן: מה קורה מינואר עד פברואר או מרס – מי יתחזק?
עמירם לוין: לפי הסכמי התפעול, מע"צ החדשה תיקח לעצמה את מה שמופיע בהסכמים, ותקצה את היתרה- -
אמנון כהן: במכרז שמתחזק היום בסוף דצמבר נגמר, כסף קיבלת חדש, אתה לא יכול להוציא את זה לפועל, כי לא גמרת עדיין דברים מנהליים.
אמנון כהן: מה קורה מינואר עד מרס?
אמנון כהן: המכרז נגמר, אתה לא יכול להוציא מכרז.
בן-ציון סלמן: הנקודה – מי יפעיל את המכרזים האלה.
בן-ציון סלמן: המערכת צריכה להיות ערוכה עם כוח אדם.
בן-ציון סלמן: המערכת ידעה מבנה שיכלול יותר מ-300 עובדים, אלא חלקם צריך לבוא ממע"צ הישנה, וצריך לסגור את ההסכמים האלה.
בן-ציון סלמן: אחרת אי אפשר לומר על הנייר: אני מעביר אחריות על רשת וזה.
אמנון כהן: מי הכתובת?
אלכס ויזניצ'ר: החברה.
אמנון כהן: מה קורה מינואר, אם תהיה סחבת ולא נגמר?
אלכס ויזניצ'ר: החברה תפעל חד צדדית לגבי העניין הזה, תקלוט אנשים מבחוץ ותמשיך לעבוד.
עמירם לוין: יש כוח אדם טוב בשוק.
אלכס ויזניצ'ר: ההסכם מ-5 בינואר 2004 דיבר על 90 יום הקפאת תהליכים דו צדדיים, והיה ולא מגיעים להסכם, כל אחד- - העסק הזה נמשך כל כך הרבה זמן, עם כל כך הרבה סחבת שאין יותר אפשרות להמשיך את זה.
אלכס ויזניצ'ר: גם לגבי אותם עובדים, זה סבל הכי גדול.
אמנון כהן: חברות ממשלתיות, איך אתן מתחברות פה?
אלכס ויזניצ'ר: ועוד משפט – לפי בקשה של רשות החברות, התחלנו את התרחישים לגבי אותן שאלות, והצגנו את זה בפני רשות החברות, איך מעבירים חוזים.
אמנון כהן: כי האחריות היא שלכם.
יובל סרגוסטי: בשנה האחרונה עבדנו בהתלהבות כדי שהשינוי הזה והמעבר הזה אכן יקרה.
יובל סרגוסטי: אני מאמין שבסופו של דבר יקרה.
יובל סרגוסטי: אנו מכוונים את עצמנו בסוף השנה הזאת לסיים את ההסכמים – עם העובדים ומקרקעין.
יובל סרגוסטי: אנו כרשות החברות, אחת הרגליים המרכזיות בשינוי הזה הוא המעבר של הגוף הזה להיות מבוקר על ידי הדירקטוריון, על ידי ועדת הביקורת של הדירקטוריון, על ידי רואי חשבון שאנו כבר מינינו ואנו כבר מגבשים אתו תוכנית ביקורת מסודרת על ידי מבקר פנים, על ידי משרד האוצר והתחבורה שיושבים למעלה וגם מפקחים על הביצוע התקציבי.
אמנון כהן: כל הנושא של מכרזים יעבור בדיקה?
יובל סרגוסטי: הנושא של גוף מבוקר- -
אמנון כהן: עד היום לא הייתם מבוקר?
בן-ציון סלמן: יש מבקר פנים, יש מבקר המדינה.
יובל סרגוסטי: יש גם אחריות לדירקטוריון ולנושא משרה בחברה.
יובל סרגוסטי: אנו מבחינתנו, גם מבחינת החוזרים שלנו והנהלים, יושבים כבר עכשיו עם רואה החשבון ויחד עם החברה על בניית תוכנית הביקורת מהיסוד.
יובל סרגוסטי: ככל שתבנה את חברת מע"צ בצורה נכונה יותר, וככל שתבנה ביקורת מהיסוד, שכל עובד שנכנס לחברה הזאת נכנס למערכת של נהלים מסודרת ומערכת של בקרה תקציבית, זה יהיה הישג גדול מאוד למדינה, אם כל הניהול של מערכת של הקמת הכבישים ופיתוחם יהיה בצורה הרבה יותר מבוקרת.
יובל סרגוסטי: אנו רואים את זה כך.
אמנון כהן: במה אתם יכולים לסייע שלא תהיה תקופת מעבר, שלא נגמרו דברים, ודברים נופלים בין הכיסאות?
יובל סרגוסטי: יש צד שני שהמדינה יושבת מולו, וזה ההסתדרות.
יובל סרגוסטי: לא היתה שם התלהבות בעניין הזה, אבל הלחץ הוא לסיים את זה עד סוף השנה.
יובל סרגוסטי: זה אפשרי, יש הסכם קיבוצי שיהיה בחברה, יש הסכם מעבר של עובדים שיעברו ממע"צ לחברה.
יובל סרגוסטי: אפשר לסיים את זה.
בן-ציון סלמן: אך צריך לחתוך, כי אין זמן.
בן-ציון סלמן: אנו מדברים על תאריך יעד, סוף דצמבר.
בן-ציון סלמן: אם לא יסוכמו הדברים, צריך לחתוך.
בן-ציון סלמן: אי אפשר לומר: ההסתדרות לא רוצים.
בן-ציון סלמן: אני לא יכול לקחת אחריות על עצמי להעביר דברים שהמערכת השנייה לא מוכנה- -
אמנון כהן: נממן לך את המשפט, אל תדאג...
בן-ציון סלמן: אף אחד לא יממן לי את המשפט.
אמנון כהן: אני רוצה לסכם את הדיון; בשם הוועדה נפנה לשני השרים – התחבורה והאוצר – שייקחו על עצמם את הנושא הזה, שיסתיים כל הנושא של העברה בין מחלקה לחברה, עד סוף השנה, ושלא יהיה מצב שבתקופת מעבר אין תקופת מעבר, ולכן דברים ייפלו בין הכיסאות.
אמנון כהן: נפנה לשני הצדדים שיעשו ישיבה משותפת עם כל הנוגעים בדבר, לראות היכן יש בעיה, לסיים את הנושא עד הסוף.
אמנון כהן: כמובן, השערורייה מבחינתנו, היא כשיש 1,500 ק"מ כבישים ללא אבא, אנו מדינה צעירה – לומדים כל הזמן ומנסים כל הזמן, ופעם אחת לעשות לזה קץ, להקים ועדה ברשות שר התחבורה וכל הנוגעים בדבר: שלטון המקומי, קיבוצים, כל מה שקשור לאזורים הללו, ביטחון פנים, משטרה.
אמנון כהן: המטרה היא פעם אחת ולתמיד להכפיף את זה תחת מע"צ החדשה ובגיבוי תקציבי כזה או אחר.
אמנון כהן: אנו נפנה לשרים שייקחו את זה, במקביל, כפי שהציע חבר הכנסת רן כהן, נקדם הצעת חוק בנושא הזה, שכל הכבישים שהם כבישים ללא אבא, שייכנסו לתהליך שייחשבו כבישים ציבוריים ויהיו מגובים בתקציב עם תיאום כזה או אחר, אך האחריות צריכה להיות של גורם, של ממשלה, שאם יש בעיות, נוכל לפנות אליהם.
אמנון כהן: כם, מקווה שתטפלו בכל הליקויים, הישיבה נעולה.
יולי יואל אדלשטיין: בוקר טוב אדוני המבקר, אורחים נכבדים.
יולי יואל אדלשטיין: קודם כל, אני ודאי בשם כולנו שולח מכאן את תנחומינו ליושב ראש הוועדה חבר הכנסת אמנון כהן שיושב שבעה על מות אביו.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מאחלים לו שלא ידע עוד צער ויחזור בקרוב בימינו לעניינים ולעיסוקים כאן בכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: גם הוועדה לביקורת המדינה מקיימת דיון במסגרת יום דיונים על נושא זכויות אדם כאן בכנסת, והנושא הוא אכיפת חוקי עבודה.
יולי יואל אדלשטיין: האסמכתא לדיון שלנו היא ממצאי דוח המבקר 54ב'.
יולי יואל אדלשטיין: אני מציע שאנחנו נבקש מאדוני המבקר להציג בקצרה את ממצאי הדוח, ולאחר מכן אנחנו נשמע כמקובל את תגובות הגורמים הרלוונטיים, ואולי נגיע גם לסיכומים מטעם הוועדה.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להקדים ולומר שהנושא כבר עלה במסגרת הדיונים של הוועדה, ויש ממצאים שנוגעים לצורת האכיפה, שלושה גופים שפועלים במקביל כך שלכאורה יש בזבוז גם בנושא כוח-האדם וגם בתקציבים, ואולי אפילו לכפילויות ולדברים שנופלים בין הכיסאות.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מבינים שיש במשרד התמ"ת משימה לאחד את הגופים, לפעול לאיחוד הגופים, וכי מונה עובד בכיר לטפל בעניין.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נשמח לשמוע את הפרטים בנושא.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני מבקר המדינה, בבקשה.
אליעזר זנדברג: אני מבקש ממר שמעון עמר ממשרד מבקר המדינה לתמצת את הדוח על אכיפת חוקי עבודה.
שמעון עמר: אני אעבור בקצרה על עיקרי הממצאים, אני לא אכנס לכול נושא ונושא.
שמעון עמר: מרבית החוקים המסדירים את שוק העבודה קובעים כי שר העבודה והרווחה ממונה על ביצועם.
שמעון עמר: מכוח חוקי העבודה מוסמך השר למנות מפקחי עבודה.
שמעון עמר: בהתאם לחוק יסוד: הממשלה החליטה הממשלה להעביר את היחידות במשרד העבודה והרווחה למשרד התמ"ת שהוא משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ושם גם נמצאים האגפים שממונים על נושא אכיפת חוקי העבודה.
שמעון עמר: אחת הבעיות הראשונות שאנחנו מטפלים בהם הוא המבנה הארגוני של גופי האכיפה.
שמעון עמר: במשרד התמ"ת יש שלושה גופים שעוסקים באכיפת חוקי העבודה.
שמעון עמר: הגוף הראשון הוא האגף לאכיפת חוקי אכיפת עבודה.
שמעון עמר: הוא אוכף את מרבית חוקי העבודה, ובכלל זה את חוק העובדים הזרים, חוק שכר מינימום, חוק שוויון הזדמנויות, וחוק למניעת הטרדה מינית.
שמעון עמר: לכן, 90% מתקציב האכיפה של חוקי העבודה והמפקחים הם בידי האגף.
שמעון עמר: נכון לשנת 2003, תקציבו הוא 35.5 מיליון שקלים.
שמעון עמר: הוא מעסקים כ-132 מפקחים.
שמעון עמר: בנוסף לכך ישנו האגף לפיקוח על חוקי העבודה, שנקרא אגף הפיקוח.
שמעון עמר: הוא מנוהל על-ידי מרכזת אחראית לאכיפת חוק שעות עבודה ומנוחה וחוק עבודת נשים.
שמעון עמר: אגף הפיקוח אוכף גם את הוראות חוק שעות עבודה ומנוחה בנוגע לשעות המנוחה השבועי.
שמעון עמר: הוא מופקד גם על מתן היתרים לפי סעיף 12 לחוק, ומתן היתרים הנדרשים לפי חוק עבודת נשים.
שמעון עמר: כן מטפל האגף בתלונה על פגיעה בזכויות עובדים על-פי חוקים אלה.
שמעון עמר: האגף השלישי הוא היחידה לכוח אדם בשעת חירום שממונה בעיקר בנושא רישוי לשכות פרטיות ופיקוח עליהן לפי חוק שירות התעסוקה, ומתן היתרים בהתאם לחוק שעות העבודה ומנוחה, למעט הנושאים שעליהם ממונה האגף לפיקוח.
שמעון עמר: המבנה הארגוני הזה גורם לכפילויות וחוסר תיאום בין יחידות האכיפה.
שמעון עמר: ריבוי הגופים העוסקים באותם מישורים ושאיפה לניצול מיטבי של המקורות, מחייבים ריכוז כל הפעילויות באותו נושא בידי יחידה אחת.
שמעון עמר: או לחלופין, לפחות יצירת סדרי תיאום מובנים בין הגופים.
שמעון עמר: בביקורת הועלה שאין נוהל ותהליך סדור של תיאום והעברת מידע בין גופי האכיפה שבמשרד התמ"ת.
שמעון עמר: שנית, פיצול האכיפה של חוקי העבודה בין הגופים השונים והיעדר תהליך סדור של תיאום ביניהם, עלולים לגרום להגדלת ההוצאות של פעולות האכיפה בשל תקורות הנדרשות לצורך קיומם של גופים נפרדים.
שמעון עמר: כמו כן, הם גורמים לאי ניצול המשאבים המוקצים לאכיפה, ובכלל זה כוח-האדם, וזאת בשל ביקורים חוזר של מפקחים וגופים שונים באותם מקומות עבודה למטרת אכיפה של חוקים שונים בשעה שהיה אפשר למצות את האכיפה של מכלול החוקים בביקור אחד.
שמעון עמר: לדוגמא, מפקחי אכיפה תופסים תלושי שכר של עובדים זרים לצורך בדיקת תשלום שכר מינימום.
שמעון עמר: מסמכים אלה יכולים לשמש את היחידה במקרים בהם היה גם קיים חשד לעבירה על חוק שירות תעסוקה בנושא לשכות פרטיות.
שמעון עמר: ככלל, בהיעדר תהליך סדור של תיאום בין-אגפים נמצא שבמרבית המקרים לא הועבר חומר, והאכיפה הצטמצמה לתחום הפעולה של אותו צוות מפקחים שהגיעו למקום העבודה בלבד.
שמעון עמר: במקרים בהם מוצתה האכיפה, דרש הדבר ביקור נוסף של מפקחי היחידה לצורך תפיסת המסמכים וגביית העדויות החסרות, ובכלל זה השלמת העדויות של מעסיקי עובדים זרים הרלוונטיים ליחידה.
שמעון עמר: נוכח קיומם של שלושה גופים העוסקים באכיפת חוקי העבודה, וסוגיית התיאום ביניהם, המליצו ועדות ומנהלים שונים במשרד העבודה מאז 1998 על איחוד האכיפה במסגרת ארגונית אחת, או על קביעת סדרי תיאום בין הגופים בכל הנוגע לאכיפת חוקי העבודה.
שמעון עמר: אולם, הדבר לא נעשה עד כה.
שמעון עמר: לסיכום, שלושה גופים במשרד העבודה עסקו אפוא באכיפת חוקי העבודה ללא מערך ארגוני אשר יבטיח שילוב ותיאום בין תחומים משיקים, ללא הסדרה פורמלית של יחסי הכפיפות של גופים אלה, וללא תהליך שיטתי של תיאום בינהם.
שמעון עמר: התוצאה מכך היתה בזבוז משאבים ופגיעה במועילות של אכיפת חוקי העבודה.
שמעון עמר: במסגרת הדוח הזה אנחנו גם מתייחסים לפרק בנושא גיוס מפקחים לאגף האכיפה ומיונם.
שמעון עמר: הנושא החשוב הבא הוא כל נושא תכנון ובקרה באגף האכיפה, ואני מדבר עכשיו רק על אגף האכיפה בלבד.
שמעון עמר: כאמור, אגף האכיפה העסיק 132 מפקחים, מהם 109 באכיפה של חוקי העבודה על מעסיקי כ-240,000 עובדים זרים, וכ-23 באכיפה של חוקי העבודה על מעסיקי כ-2.3 מיליון עובדים ישראלים.
שמעון עמר: המפקחים הוצבו בחמישה מחוזות.
שמעון עמר: מפקחי זרים נמצאו בכל המחוזות, ובראש כל מחוז עומד מרכז מחוזי לעובדים זרים.
שמעון עמר: יעדי אגף האכיפה – מימוש המטרה המרכזית של אגף האכיפה ניתן להשגה על-ידי קביעת יעדי אכיפה שנתיים ותוכנית עבודה שנתית, הממקדים את הפיקוח והאכיפה למגזרי אוכלוסייה ולמעסיקים אשר יש סבירות גבוהה שאינם מקיימים את החוק.
שמעון עמר: הביקורת העלתה שיעדי האכיפה השנתיים כפי שבאו לידי ביטוי בתוכניות העבודה השנתיות של אגף האכיפה, היו כלליים, נקבעו באקראי וללא קשר להתפלגות הפרת החוק במשק.
שמעון עמר: הם לא מיקדו את הפיקוח והאכיפה לקבוצות אוכלוסייה או למעסיקים שלגביהם יש הסתברות גבוהה להפרת החוק.
שמעון עמר: בניית תוכנית העבודה – כדי לבנות תוכנית עבודה למערך האכיפה להשגת מועילות מרבית, על אגף האכיפה להתבסס על מידע רחב ככל האפשר הנוגע להתפלגות הפרת החוק במשק, מידע אותו ניתן לקבל ממקורות שונים, ובהם: מידע סטטיסטי ומחקרי, ובכלל זה נתונים של הלמ"ס, מחקרים שונים שנערכו באקדמיה או במשרדי הממשלה בכלל, ובמשרד העבודה בפרט, מידע הנצבר בגופים וולונטריים וסטטוטורים העוסקים בזכויות עובדים.
שמעון עמר: בקביעת יעדים וגיבוש של אופן האכיפה יש לשקול היבטים משפטיים ומערכתיים בשיתוף עם הלשכה המשפטית של המשרד, בהיות אגף האכיפה והלשכה המשפטית מערך שפעילויותיו שלובות אלו באלו.
שמעון עמר: הביקורת העלתה שבפעילותו של אגף האכיפה לקראת הכנת תוכניות העבודה שלו, לא פעל האגף לאיסוף מידע על נתוני המשק בכל הנוגע להפרות חוקי העבודה, לא הסתייע במידע המצוי בגופים וולונטריים ומוסדיים העוסקים בזכויות עובדים, ולא שיתף את הלשכה המשפטית בקביעת יעדים ותוכניות עבודה.
שמעון עמר: תוכנית עבודה מפורטת וממוקדת – היעדים והמטרות של אגף האכיפה כפי שנקבעו בתכנון השנתי ומידע שוטף המגיע ממקורות שונים אמורים להתגבש באופן שוטף לתוכניות עבודה מפורטת אשר מטרתן להפנות את המפקחים למעסיקים במקומות עבודה ספציפיים אשר בהם ישנה הסתברות גבוהה לאיתור הפרת החוק.
שמעון עמר: בנוסף, יש צורך בתיק נתונים לכול מקום עבודה שיכיל נתונים בסיסיים על מקום העבודה, ומידע נוסף כגון: פרטים על המעסיקים במקום העבודה המצויים בידי המשרד, תוצאות ביקורי פיקוח קודמים, והיתרים שניתנו למעסיק להעסיק עובדים.
שמעון עמר: תיק הנתונים אמור לשמש כבסיס לתכנון העבודה ולביצוע האכיפה בידי המפקח.
שמעון עמר: הביקורת העלתה כי בידי אגף האכיפה היו מאגרי מידע לגבי מעסיקים בחלק מתחומי הפעולה בהם האגף עוסק.
שמעון עמר: אולם, האגף לא נעזר במאגרים אלו בבניית תוכנית העבודה או בהספקת מידע בסיסי למפקחים על מקומות העבודה שבהם ביקרו.
שמעון עמר: ככלל, תוכניות העבודה החודשיות של הצוותים השונים של מפקחי עובדים זרים המפורטות לכול יום עבודה שערכו המרכזים המחוזיים, כללו רק את שמות היישובים שבהם היה על הצוותים לבקר בכל יום מימי החודש.
שמעון עמר: לדבי המרכזים המחוזיים, התוכניות נערכו ידנית ללא התבססות על מאגר מידע כלשהו, על-פי ניסיונו האישי של המרכז המחוזי.
שמעון עמר: תוכניות אלו לא כללו שמות של מקומות עבודה ספציפיים.
שמעון עמר: כלומר, שני צוותים שביקרו באותה עיר יום אחרי יום או אף באותו יום, היו עלולים לבקר במקומות עבודה זהים.
שמעון עמר: רק במהלך יום העבודה הופנו המפקחים למקומות עבודה ספציפיים על בסיס מידע נוסף שאסף המרכז המחוזי באופן מקומי, וזאת על סמך תלונות שהגיעו לאגף, עדויות עובדים על מקומות עבודה קודמים, מידע מהמשטרה ועוד.
שמעון עמר: בנוסף, יזמו צוותי המפקחים בשטח לפי שיקול דעתם, בדיקה במקומות עבודה.
שמעון עמר: אני אתייחס עכשיו לנושא עובדים הזרים מבחינת הפיקוח.
שמעון עמר: כאמור, לקראת כל יום עבודה הנחה המרכז המחוזי את הצוותים לגבי היישובים שעליהם לבקר על-פי תוכנית העבודה החודשית שנקבעה מראש.
שמעון עמר: במהלך יום העבודה, היו אמורים הצוותים לדווח למוקד הדיווח על כל כניסה לאתר ויציאה ממנו, ולרשום את הפעילות בדף דיווח יומי בהתאם.
שמעון עמר: כמו כן, בסוף יום העבודה קיבל מוקד הדיווח מכל צוות מפקחים על-פי דרישה, דיווח באמצעות מערכת הקשר על תוצאות יום העבודה ברמה הכמותית.
שמעון עמר: קרי, באיזה אזור הוא עבד, עם או בלי משטרה, כמה אתרים נבדקו, כמה דוחות נרשמו למעסיקים.
שמעון עמר: בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה את הממצאים הבאים.
שמעון עמר: ראשית, במרבית המקרים לא פעלו מפקחי אגף האכיפה ביישובים שנקבעו להם בתוכנית העבודה.
שמעון עמר: יצוין כי שיטת העבודה של המפקחים כפי שתוארה בידי המרכזים המחוזיים לצוות מבקר המדינה במהלך הביקורת, אף לא חייבה את המפקחים להיצמד למקומות עבודה ספציפיים, אותם הורו להם המרכזים לבדוק.
שמעון עמר: שנית, למרכזים המחוזיים ולמנהלת אגף האכיפה לא היה למעשה פיקוח ובקרה על פעילויות המפקחים במהלך היום, למעט האפשרות ליצור עמם קשר באופן יזום.
שמעון עמר: שלישית, המפקחים לא תיעדו ביקורים במקומות עבודה שלא העלו ממצאים.
שמעון עמר: כתוצאה מכך, לא נשמר באגף מידע אודות מקומות עבודה אלו.
שמעון עמר: רביעית, לא נמצא שום תיעוד לכך שהנהלת אגף האכיפה ביצעה בקרה מקצועית על איכות עבודתם של המפקחים בשטח, ולא נמצאה באגף תוכנית ביקורת מסודרת, ואף לא תיק עם סיכומי ביקורות שנעשו והלקחים שהופקו מבדיקות אלו.
שמעון עמר: אני אתייחס עכשיו לתוכנית העבודה לגבי עובדים ישראלים.
שמעון עמר: תוכניות העבודה למפקחי עובדים ישראלים נעשתה קצת בשונה.
שמעון עמר: היא נערכה בידי המפקחים עצמם על-פי תלונות שהתקבלו ועל-פי אזור האחריות שלהם.
שמעון עמר: באכיפת החוקים על מעסיקי עובדים ישראלים פתחו המפקחים תיק חקירה בכל ביקור במקום עבודה, אם היו ממצאים ואם לאו.
שמעון עמר: אולם, רק תיקים עם ממצאים הועברו לבחינת המחלקה המשפטית.
שמעון עמר: בתיקים ללא ממצאים לא נעשתה בקרה, אף לא של מרכז התחום.
שמעון עמר: הנושא הבא הוא מועילות האכיפה של מערך האכיפה – אכיפת חוקי העבודה על מעסיקי עובדים זרים.
שמעון עמר: בשנים 2001-2002 שהו בישראל על-פי אומדני הלמ"ס כ-240,000 עובדים זרים, מהם 60% לא חוקיים אשר מעסיקיהם הפרו את הוראות החוק, הביקורת העלתה כי מדדי הביצוע על פיהם עבד אגף האכיפה עבור עובדים זרים היו: מספר העובדים שנבדקו, מספר האתרים שנבדקו, ומספר העובדים עבורם נבדקו קיום שכר מינימום ותנאי הלנה, מדדים המשקפים את היקפי הבדיקות שנעשו ולא את מועילותן.
שמעון עמר: עוד העלתה הביקורת שבשנים 2001-2002 בממוצע, לגבי 39 עובדים זרים מבין כל 100 עובדים זרים שאגף האכיפה בדק את קיום החוק כלפיהם ננקטו הליכים משפטיים כנגד מעסיקיהם בגין הפרות של הוראות שונות של חוק העובדים הזרים.
שמעון עמר: מכאן, ששיעור האיתור היה כ-39% מכלל העובדים שנבדקו לעומת שיעור העובדים הזרים הלא חוקיים במשק שהוא כ-60%.
שמעון עמר: עוד מרכיב חשוב במועילות האכיפה הוא מהירות הפעולה של השלטונות כלפי מפירי חוק.
שמעון עמר: הביקורת העלתה כי משך הטיפול הממוצע של מערך האכיפה במעסיק עובדים זרים המפר חוק, הזמן מיום ביקור המפקחים ועד להטלת הקנס המינהלי, הוא 533 יום.
שמעון עמר: קרי, מעל שנה וחמישה חודשים.
יולי יואל אדלשטיין: האם הטלת הקנסות היא בידי אותם גופים?
שמעון עמר: כן, קנסות מינהליים.
שמעון עמר: שיעור תיקי החקירה שהניבו קנס בתוך 6 חודשים מיום פתיחת התיק הוא 2%, מעל 6 חודשים ועד שנה – 21%, ומעל שנה – 77%.
שמעון עמר: בנוסף, ישנה אפשרות לערעור על הקנס.
שמעון עמר: גם פה נמצא כי רק לאחר כ-10 חודשים בממוצע מהטלת הקנס המינהלי, החליט התובע במחלקה המשפטית בבקשה לביטול הקנס.
שמעון עמר: יוצא אפוא, כי בתיקי חקירה בהם הוגשה בקשה לביטול קנס והבקשה נדחתה, משך הזמן הכולל ממועד העבירה ועד לדרישה המחודשת לתשלום הקנס הגיע אפילו לשנתיים ולשלושה חודשים בממוצע.
שמעון עמר: ישנה עוד פרשייה שאני לא בטוח שזה הזמן להיכנס אליה והיא הוועדה לביטול הקנס המינהלי.
שמעון עמר: אני אעבור לדבר עכשיו לנושא אכיפת חוקי עבודה על מעסיקי עובדים ישראלים בנושא שכר מינימום.
שמעון עמר: מטרותיו העיקריות של חוק שכר מינימום הן לאפשר לעובדים רמת חיים יחסית מינימלית, ולצמצם את ממדי העוני בישראל.
שמעון עמר: שכר המינימום בישראל מוגדר כשכר החודשי המינימלי אותו זכאי העובד לקבל ממעסיקו.
שמעון עמר: הוא עומד כיום על שיעור של 47.5% מהשכר הממוצע במשק.
שמעון עמר: להלן הממצאים, בין 10% ל-16% מכלל העובדים בישראל משולם להם שכר שהוא אפילו פחות משכר מינימום.
רן כהן: על משרות שלמות.
רן כהן: יש 600,00 שמקבלים עד 2,000 שקל על חלקי משרה.
רן כהן: אתם מדברים על 10% עד 16% על משרות שלמות.
עמירם גיל: כמובן שבפועל השיעור הוא הרבה יותר גבוה.
עמירם גיל: הארגונים הוולונטריים מעריכים אותו בכפול ויותר.
שמעון עמר: לעומת זאת, שיעור התפיסה של אגף האכיפה כפי שהוא נמדד על ידינו הוא משהו בסביבות 2.1% לעומת שיעור התופעה במשק שהיא 16%.
יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה על הדיווח ועל עיקרי הדברים בדוח המבקר.
יולי יואל אדלשטיין: למעשה, יש פה שני נושאים.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא הראשון אותו הזכרתי גם בפתיחה הוא המבנה הארגוני של הגופים שעוסקים באכיפה.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא השני הוא ממצאים שכדרך דוח מבקר המדינה נמצאו ליקויים או הצעות לייעול אלו או אחרות בתחום העבודה היום יומית של הפקחים והגופים עצמם.
יולי יואל אדלשטיין: אני מציע שאלה היכולים להתייחס למבנה הארגוני יקבלו את רשות הדיבור קודם, מה קורה עד עכשיו, מה נעשה וייעשה.
יולי יואל אדלשטיין: מר אפרים כהן, בבקשה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, תודה.
אפרים כהן: הדוח מתייחס לשנת 2003.
אפרים כהן: עד חודש מאי הנושא היה באחריות משרד העבודה והרווחה, ותפקידי בתוך המסגרת הזאת הוא יושב-ראש המינהלת לתיאום בין משרדי, וזה מעקב אחרי קבלת החלטות ממשלה והתיאום הבין-משרדי.
אפרים כהן: אגף האכיפה היה כפוף למנכ"ל, ואני קיבלתי בקשה מהשר ומהמנכ"ל לסייע לארגן את האגף הזה.
אפרים כהן: באותה תקופה הועסקו באגף הזה כ-53 עובדים שתפקידם היה לאכוף חוקים סוציאליים בתחום עובדים זרים וגם בתחום העובדים הישראלים.
אפרים כהן: תוך כדי עבודה זו, הוטלו עלינו משימות על-פי החלטת ממשלה: הרחקת עובדים זרים, טיפול בחוקים סוציאליים לגבי עובדים ישראלים, וטיפול בחוקים סוציאליים לגבי עובדים זרים.
אפרים כהן: בראשון למאי התקבלה ההחלטה על הקמת יחידת סמך, וזה חייב שינוי ארגוני של כל הנושא ובכך, גיוס מפקחים, הקמת מבנה ארגוני לפי מחוזית, וכך זה מתבצע היום.
אפרים כהן: אני יכול לבשר שכל ההערות של דוח מבקר המדינה, וכל הליקויים תוקנו.
אפרים כהן: למשל, נושא אכיפת חוקים ישראליים הופרד מנושא העובדים הזרים, ויש היום יחידה נפרדת שעוסקת בנושא הזה.
אפרים כהן: שנית, היתה ריכוזיות בלשכה המשפטית ובאגף האכיפה, כל הנושא של קנסות מינהליים.
אפרים כהן: היה שם ריכוז של 10,000 תיקים.
אפרים כהן: אני קיבלתי החלטה לגבי האצלת סמכויות למחוזות, ואני שמח לבשר היום שאנחנו בשלב סיום של כל הפיגור שהיה בשנת 2000, 2001, 2002, ו- 2003.
אפרים כהן: אנחנו מסיימים את כל הליקויים האלה עד סוף חודש דצמבר.
אפרים כהן: מאחר וישנן נקודות שכבר תוקנו, אני מציע שמנהלת האגף לאכיפה במשרד התמ"ת תתייחס, ואני אשלים את הדברים.
אליעזר זנדברג: האם כל היחידות אוחדו?
אפרים כהן: כן, אדוני.
אפרים כהן: היחידות אוחדו.
אפרים כהן: נושא ההיתרים היה בשירות התעסוקה, אגף האכיפה היה במשרד העבודה.
אפרים כהן: היום כל הנושא נמצא ביחידת הסמך ובאחריות אחת.
אפרים כהן: אגף האכיפה, אגף התשלומים ואגף ההיתרים הם ביחידה אחת שנקראת יחידת סמך לענייני עובדים זרים, וכל הנושאים שקשורים לישראלים הופרדו.
אפרים כהן: נושא העובדים הישראלים הופרד מנושא הזרים וזה היום כיחידה נפרדת.
אפרים כהן: היתה גם המלצה להפריד את הנושא הזה מהעובדים הזרים וכך זה בוצע.
ציפי שיינקמן: כבוד היושב ראש, כבוד המבקר, אני אתייחס דווקא לנקודה האחרונה שדיברנו עליה והיא הכפילות וחוסר התיאום בין יחידות האכיפה.
ציפי שיינקמן: החל מיולי 2004 הוקם מינהל לרישוי והסדרה שמרכז את כל הטיפול בנושא הישראלים, אם זה נושא של רישוי, ואם זה נושא של אכיפה.
ציפי שיינקמן: יש כאן נציג של המינהל והוא יוכל להתייחס אחר כך לפרטים.
ציפי שיינקמן: כמו כן, כל מה שקשור בנושא של עובדים זרים הוא תחת יחידת הסמך, והוא מתבצע רק לנושא ולעניין עובדים זרים.