GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי שיינקמן: יעדי אכיפה – הנהלת משרד התמ"ת החלה במהלך יסודי של גיבוש כל תהליכי הכנת תוכניות העבודה שמבוססות על מטרות, מדדי הצלחה, יעדים לכול המשרד ולכול אגף בנפרד.
ציפי שיינקמן: הוקמו צוותי עבודה, אשכולות.
ציפי שיינקמן: לענייננו, אשכול אכיפה, רגולציה ואכיפה, שגם כן עושה את כל התיאום בין אותם גורמי אכיפה, ועומד על כל היעדים והמטרות, ומדדי הצלחה וכו' וכו'.
ציפי שיינקמן: לעניין אגף האכיפה, תוכנית העבודה השנתית מועברת גם למחלקה המשפטית וגם לרשות לתכנון כוח-האדם.
ציפי שיינקמן: זה נעשה גם בעבר, אם כי לא תועד, והיום אנחנו גם מתעתדים את זה, ובהחלט מתייחסים לנתוני המשק, נתוני הרשות, והמחלקה המשפטית.
ציפי שיינקמן: מעבר לזה, המחלקה המשפטית מלווה אותנו באופן צמוד.
ציפי שיינקמן: עד לא מזמן היא היתה עוברת על כל תיק ותיק חקירה שנפתח והיו בו ממצאים.
ציפי שיינקמן: הבקרה המקצועית נעשתה בעיקר בשיתוף עם המחלקה המשפטית.
ציפי שיינקמן: מהעבודה המקצועית של המפקחים הפקנו את הלקחים.
ציפי שיינקמן: לעניין תוכניות עבודה מפורטות וממוקדות – בעבר הרחוק אנחנו היינו עושים תוכניות עבודה ממש פרטניות, בדיוק לאן ללכת ומתי ללכת.
ציפי שיינקמן: מכיוון שהתחום הוא תחום רגיש, וגורמים חיצוניים הפעילו לחצים, איומים על מפקחים, היו ניסיונות לקנות את תוכניות העבודה שלה אגף, בשיתוף פעולה עם קב"ט משרד העבודה דאז הוחלט לעשות תוכנית עבודה כללית, כאשר אותו מרכז מקצועי ימקד את הצוות לאן ללכת באותו בוקר או יום לפני.
ציפי שיינקמן: נכון להיום, קיבלנו את המלצת המבקר ואנחנו שוב עושים איזשהו ניסיון לעבור לתוכנית עבודה פרטנית, ואנחנו נראה בהמשך את התוצאות.
ציפי שיינקמן: מבחינת בקרה – יש לנו מוקד מבצעים מאז הקמת האגף.
ציפי שיינקמן: כל פעילות של הצוות מדווחת למוקד.
ציפי שיינקמן: נכון שהיו הנחיות גם על כניסה ויציאה לאתר.
ציפי שיינקמן: כשגדלנו היה קושי לעשות את זה, ולכן ההנחיה שונתה לדיווח בסוף יום העבודה.
ציפי שיינקמן: אנחנו גם רצינו לשפר את זה ואמרנו שמעבר לדיווח יצא גם דיווח בכתב.
ציפי שיינקמן: זה היה באמת בתהליך הרצה כשאני הביקורת היו אצלנו.
ציפי שיינקמן: היום אנחנו כבר עובדים גם על תיעוד וגם על דיווח בעל-פה למוקד.
ציפי שיינקמן: מועילות האכיפה, לנושא יעדי האכיפה אנחנו הכנסנו את כל הטיפול במעסיקים מפירים מתמידים.
ציפי שיינקמן: זה הוכנס כחלק מיעדי האגף לתוכניתה עבודה לשנת 2005, ונקבע כיעד רב שנתי צמצום המקרים של מפירים מתמידים בגלל תיקי החקירה שנפתחים באגף.
ציפי שיינקמן: מהירות הפעולה כלפי מפירי חוק – כמו שמר אפרים כהן ציין, אנחנו פיזרנו את הסמכויות.
ציפי שיינקמן: כלומר, האצלנו סמכויות למחוזות, ושחררנו צוואר בקבוק שהיה במחלקה המשפטית עם כ-8,000 תיקים.
ציפי שיינקמן: הם היו צריכים לבחון תיק, תיק, שהיו בו ממצאים.
ציפי שיינקמן: היום המפקחים הוסמכו לבחון הם התיקים, ולהטיל את הקנסות במחוזות, ואנחנו ממש לקראת סיום.
ציפי שיינקמן: חסמים בתהליך אכיפה – אני תמיד הנחתי את הממונים, ובעבר את המרכזים, לנייד את העובדים בהתאם לצורך.
ציפי שיינקמן: יש תקופות שבהן יש לחץ של תלונות בתחום זה או אחר.
ציפי שיינקמן: בתקופה הראשונה של גיוס המפקחים עם הקמת מינהלת ההגירה היה לנו קצת קושי לעשות את זה, מכיוון שגייסנו רק חלק מכוח האדם שיועד לאגף, וזאת כדי לחסוך בעלויות.
ציפי שיינקמן: היו משרדים שגייסו את כל התקן שהם קיבלו, ואנשים הסתובבו סתם כי לא היה להם מה לעשות.
ציפי שיינקמן: אנחנו קיבלנו החלטה לעשות את זה בצורה מדורגת.
ציפי שיינקמן: מכיוון שנדרשנו להעמיד 32 צוותי עבודה, כלומר של 64 מפקחים, מתוך 80 מפקחים שגויסו, היה לנו באמת קצת מחסור בנושא של חקירות וכו'.
ציפי שיינקמן: היום אנחנו נדרשים פחות להעמיד צוותי עבודה למשטרת ישראל, ולכן אנחנו משתמשים באותם צוותי ומפקחים גם לנושא החקירות, ומניידים בהתאם לצורך.
ציפי שיינקמן: עלה כאן נושא חוק שכר מינימום.
ציפי שיינקמן: גם פה, עוד כשזה היה אצלנו, נקבעו יעדים ומדדים לצמצום המפירים המתמידים.
ציפי שיינקמן: נציג המינהל להסדרה יוכל להתייחס לזה.
ציפי שיינקמן: באופן כללי מבחינת העבודה באגף, בעבר וגם היום זה תמיד התבצע גם באופן יזום על-פי נתונים ולפי מאגרי מידע שקיימים באגף, וגם על-פי תלונות.
ציפי שיינקמן: אני יכולה לומר שיש לנו המון תלונות.
ציפי שיינקמן: מספר פעמים אמרו שאולי כבר לא כדאי לטפל בכל התלונות.
ציפי שיינקמן: יש לנו בעיה, אנחנו אף לא יודעים מה עומד מאחורי התלונה.
ציפי שיינקמן: אני יכולה לציין שיש בהחלט תלונות שכשאנחנו מגיעים אליהן אנחנו מגלים שאין ממצאים.
ציפי שיינקמן: אבל, אנחנו צריכים לבדוק את התלונה.
ציפי שיינקמן: לכן, תוכנית עבודה מבוססת גם על עבודה יזומה וגם על-פי תלונות.
ציפי שיינקמן: התקציב של האגף הוא 19 מיליון ולא 32 מיליון.
ציפי שיינקמן: זה כולל את יחידת הסמך.
ציפי שיינקמן: הוטלה על האגף משימה לאומית גדולה, אם כי אולי לא תמיד בחנו את האפשרות של הביצוע שלה.
ציפי שיינקמן: היו החלטות ממשלה ואנחנו עשינו את המקסימום לבצע את החלטות הממשלה.
ציפי שיינקמן: עבדנו יום ולילה.
ציפי שיינקמן: כל נושא ההרחקה היה באחריות המשרד, והוא אחר כך פוצל בין המשרדים.
ציפי שיינקמן: העבודה היתה לא פשוטה, ניסינו לעשות באלנס בין העבודה שקשורה בהרחקה לבין התפקיד שלנו העיקרי והבסיסי שזה כל מה שקשור לתנאי העבודה של העובדים הזרים.
ציפי שיינקמן: הצבנו צוותים במתקני הכליאה עם עבודה באמת סיזיפית וקשה לטפל בכל נושא הפרשי השכר למיועדים להרחקה.
ציפי שיינקמן: גם שם בעקבות העבודה שלנו הגענו למיליוני שקל הפרשי שכר לעובדים.
ציפי שיינקמן: לגבי נושא הישראלים, התקן שלנו היה 11 מפקחים שזה בסביבות 5 צוותי עבודה, ועם זה היינו צריכים לבצע את המשימות הקשורות בנושא הישראלים.
ציפי שיינקמן: כל שנה קיבלנו עוד משימה ועוד חוק.
ציפי שיינקמן: אין תוכנית עבודה שנתית שהוצאתי שבה לא ביקשתי תוספת כוח-אדם.
ציפי שיינקמן: אנחנו נאלצנו להתמודד עם כל הקשיים האלה, ולעשות את המקסימום.
ציפי שיינקמן: תודה.
יולי יואל אדלשטיין: תודה לך על הדיווח.
יחזקאל אופיר: בראשון לשביעי מוניתי כראש מינהל האכיפה במינהל החדש שהוא אחד הלקחים מדוח המבקר.
יחזקאל אופיר: היתרון של מינהל ההסדרה והאכיפה הוא שהוא עוסק באכיפת כל חוקי העבודה בתחום הישראלי וזה לא נעשה יחד עם הטיפול בזרים.
יחזקאל אופיר: בדרך זה אין מצב שכאשר יש לחץ מצד הממשלה ואז כל המשאבים הולכים לזרים.
יחזקאל אופיר: מדובר כאן ביחידה נפרדת שהיא בניהול אחר, ובכוח אדם נפרד.
יחזקאל אופיר: היום כל מפקח אוכף רוחבית.
יחזקאל אופיר: כלומר, המפקחים אחראים על כל חוקי העבודה כאשר הם באים למפעל כלשהו.
יחזקאל אופיר: ההסמכה ניתנה על-פי חוק ומחובתו של כל מפקח לבדוק את כל שלל החוקים.
יחזקאל אופיר: כך מונעים את התופעה שבה פעם בא מפקח א' ופעם אחרת בא מפקח ב'.
יחזקאל אופיר: כנ"ל בהסדרה.
יחזקאל אופיר: כל הרשיונות, האישורים, וההיתרים נמצאים בגוף אחד עם מנהל אחד ששולט על כל העניין הזה.
יחזקאל אופיר: לפני המינוי שלי לתפקידי זה הייתי ממונה על רישום קבלני כוח-האדם.
יחזקאל אופיר: אני קיבלתי ירושה ואני גם ראיתי את הדוח.
יחזקאל אופיר: אני מוכרח לומר שהדברים היו די שונים בשליטה ובבקרה.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לומר לכם שמערכת השליטה והבקרה היתה מצוינת, ואולי כדאי שתראו איך זה נעשה.
יחזקאל אופיר: כל דוחות הבקרה הם לעילא ולעילא.
יחזקאל אופיר: יש תחומים שבהם הדברים נעשים באותה מתכונת.
יחזקאל אופיר: אנחנו מקבלים תלונות רבות מאוד ולא פעם הן מכתיבות לנו את העבודה.
יחזקאל אופיר: זו אחת הבעיות הקשות.
יחזקאל אופיר: אנחנו הולכים עכשיו על מהלך יזום, ולמעשה זה מה שהחברה מצפה מאיתנו.
יחזקאל אופיר: הבעיה היא שהתלונות גוזלות מאיתנו הרבה, הן מכתיבות לנו את העבודה וזה קשה לנו.
יחזקאל אופיר: אנחנו החלטנו לנקוט במהלך קצת אחר.
יחזקאל אופיר: אנחנו החלטנו לחקור לא רק את התלונה שמגיעה, אלא לחקור את יתר החוקים בצורה יותר רוחבית.
יחזקאל אופיר: סביר להניח שאם עובד לא קיבל שכר מינימום במקום עבודה מסוים, אז ישנם עוד כמה עובדים כאלה שרק לא התלוננו על כך.
יחזקאל אופיר: אנחנו אוכפים ובודקים יותר לרוחב גם על מנת לנצל את הכלים, המשאבים והזמן שעומדים לרשותנו.
יולי יואל אדלשטיין: מהו אחוז תלונות השווא שבהן לא נמצאים ממצאים מתוך כלל התלונות שאתם מקבלים?
יחזקאל אופיר: זה בערך חצי חצי.
יחזקאל אופיר: מכל מקום, אנחנו בודקים באמת כל תלונה.
יחזקאל אופיר: לא פעם אומרים לנו לא לרוץ אחרי התלונות.
יחזקאל אופיר: אני יודע מה יקרה אם לא נלך אחרי התלונות.
יחזקאל אופיר: אני יודע מה יגידו לנו אז ושיהיה גם העתק למבקר.
יחזקאל אופיר: כמות התלונות היא עצומה במיוחד באזור המרכז.
פנינה סופר: כמה תלונות יש?
יחזקאל אופיר: מדובר במאות תלונות.
יחזקאל אופיר: במרכז הארץ יש יותר, בצפון פחות, ובדרום הרבה פחות.
יחזקאל אופיר: אנחנו קבענו לנו שלושה יעדים לשנת 2004 ו-2005 והם: חברות כוח-האדם בשמירה ובניקיון.
יחזקאל אופיר: שם אנחנו רואים את הבעיה.
יחזקאל אופיר: הבוקר דיברתי על זה גם בערוץ הכנסת.
יחזקאל אופיר: הנושא האחר הוא המגזר הערבי.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לתת לכם דוגמה של מהלך חדשני שאנחנו הולכים לעשות היום.
יחזקאל אופיר: אנחנו הגענו למסקנה שיש בעיה של מודעות וכי אנשים לא תמיד מודעים לזכויות שלהם.
יחזקאל אופיר: הניסיון הראשון שלנו הוא היום בעיר שפרעם.
יחזקאל אופיר: העיר שפרעם היא עיר מעורבת בה מתגוררים: מוסלמים, דרוזים ונוצרים.
יחזקאל אופיר: לאחר הדיון פה אני אסע לעיר שפרעם ובמהלך היום אנחנו ניפגש עם בני נוער ועם אנשים מבוגרים ונסביר להם מהם זכויותיהם בעיקר לגבי חוק שכר מינימום וחוק עבודת נוער.
יחזקאל אופיר: בערב יש לנו מפגש עם מעסיקים בעיר שפרעם, ולהם אנחנו נסביר את חובותיהם לעובדים שלהם.
יחזקאל אופיר: הכנו ברושורים בעברית ובערבית שבהם יש הסבר לגבי עיקר החוקים, כי אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שלפעמים מעבידים עוברים עבירה והם לא תמיד מודעים לכך.
יחזקאל אופיר: אנחנו רוצים לתת להם צ'אנס ללמוד את הדברים.
יחזקאל אופיר: לאחר שאנחנו נצא עם הפרויקט הזה אנחנו נמתין תקופת זמן מסוימת, ואנחנו נלך לבדוק האם הדברים אכן חלחלו למטה.
יחזקאל אופיר: אם הדברים לא חלחלו אצל מעסיקים מסוימים אז אנחנו נגיש נגדם כתבי אישום ונעשה את העבודה.
יחזקאל אופיר: אנחנו בהחלט לומדים את העניין הזה ואני מקווה מאוד שאנחנו גם נצליח.
יחזקאל אופיר: אנחנו נמצאים באמת בשלבים ראשונים בעניין הזה.
אליעזר זנדברג: ממצאי הביקורת בכל הנוגע לאכיפת חוק שכר מינימום מאוד הטרידו אותי, מאוד הטרידו אותי.
אליעזר זנדברג: אנחנו מדברים באוכלוסייה שלא רק שאין לה כוחות שווים עם המעסיקים, אלא שהיא בתחתית סולם השכר.
אליעזר זנדברג: אנחנו מצאנו שבמקום שהאכיפה תגבר, האכיפה פחתה.
אליעזר זנדברג: לא עשינו את המעקב מאז הגשת הדוח או פרסום הדוח, אבל מה שאנחנו כן ציינו הוא שהיתה ועדה ציבורית שהמליצה המלצות שונות לגבי דרכי האכיפה.
אליעזר זנדברג: השאלה היא, האם אתם שוקלים את ההמלצות האלה?
אליעזר זנדברג: אני מבין שלא היתה התייחסות, אבל צריך לשקול את ההמלצות של הוועדה הציבורית כדי לראות אילו תועלת ניתן להפיק מהמלצות עצמן,כי אני חוזר ואומר, הנושא אותי הוא מאוד מטריד.
יחזקאל אופיר: בראש האכיפה אצלנו עומד עניין שכר המינימום.
אליעזר זנדברג: הוועדה הזאת המליצה למשל על מבצעים.
אליעזר זנדברג: השאלה היא, האם יש פעולות כאלה של מבצעים לאכיפת שכר מינימום בנוסף למה שאתה ציינת, ואני מברך על כך שכל תלונה נבדקת רוחבית ולא נקודתית?
אליעזר זנדברג: מבצעים לאכיפת שכר מינימום הוא דבר חשוב מאוד, זה מרתיע.
אליעזר זנדברג: מעסיקים ידעו שעינכם הפקוחה היא למשך כל השנה, ולא רק במקרה של תלונה.
יחזקאל אופיר: המשרד רואה גם היום את נושא שכר מינימום כלב ליבה של האכיפה.
אליעזר זנדברג: בצדק.
יחזקאל אופיר: צריך לזכור שבסל יש לנו עוד כעשרים חוקים שאנחנו צריכים לאכוף אותם.
אליעזר זנדברג: יש סדרי קדימויות.
אליעזר זנדברג: יש מבצעים בנוסף לסדרי קדימויות.
אליעזר זנדברג: צריך מחשבה רבה כדי להתגבר על ההפקרות או לא הפקרות בנושא הזה שכר מינימום.
יחזקאל אופיר: אכן כך.
יחזקאל אופיר: אני הזכרתי קודם את הפרויקט שיש לנו בשפרעם.
יחזקאל אופיר: אנחנו הגענו למסקנה גם מדוחות של הביטוח הלאומי ומגורמים אחרים, שמציינים ששכר המינימום במגזר הערבי לוקה בחסר וכי יש בעיה בעניין הזה.
אליעזר זנדברג: לא רק שם.
יחזקאל אופיר: אנחנו מנסים לבדוק עכשיו האם הכצעקתה?
יחזקאל אופיר: אנחנו ממקדים את הנושא בשכר מינימום במגזר הערבי ובחברות השמירה כי גם שם יש טענות על כך שהעובדים מקופחים.
יחזקאל אופיר: אגב, הבעיה היא יותר בהלנת שכר מאשר בשכר מינימום.
יחזקאל אופיר: ישנה תופעה נוספת שגדלה והיא תופעת הקנסות.
יחזקאל אופיר: כלומר, מכניסים את היד לכיסו של העובד ומורידים לו קנסות בגלל סיבות שונות.
יחזקאל אופיר: למשל על אי גילוח או אי צחצוח, דרישות שהן הרבה יותר גבוהות מהדרישות שיש בבסיס טירונים של צה"ל.
יחזקאל אופיר: אנחנו מנסים להתמודד גם עם התופעה הזאת שבה מקום העבודה נותן שכר מינימום, אבל מוריד אותו בדרך של קנסות.
יחזקאל אופיר: אנחנו בהחלט רואים את הנושא של שכר מינימום כדבר חשוב.
יחזקאל אופיר: גם המנכ"ל הנוכחי מר רענן דינור לראות בזה כיעד מרכזי.
יחזקאל אופיר: כך אנחנו גם רואים את זה, למרות שישנם עוד חוקים שאנחנו מנסים לאכוף.
עמירם גיל: אני משפטן באגודה לזכויות האזרח בישראל, ואני נמצא כאן גם מטעם פורום לאכיפת זכויות עובדים שהוא פורום שמאגד בתוכו כמה ארגונים שעוסקים בזכויות עובדים: האגודה לזכויות האזרח, קו לעובד, שדולת הנשים, מרכז אדווה, מחויבות, ועוד כמה ארגונים.
עמירם גיל: הדיון הזה כונס לרגל שבוע זכויות האזרח שאנחנו נמצאים במהלכו, ולרגל יום זכויות האדם הבין-לאומי שיצוין בשבוע הבא.
עמירם גיל: הייתי רוצה לחדד את הנקודה שבעטיה אנחנו נמצאים כאן, והיא ההקשר הברור של הנושא החשוב מאוד שנמצא כאן היום והוא זכויות אדם.
עמירם גיל: אנחנו לא עוסקים כאן רק בבירוקרטיה בכשלים טכניים או מינהלתיים.
עמירם גיל: מקומו הטבעי של הנושא הזה הוא לא רק בוועדה הזאת לאור הדוח החמור שהוגש כאן, אלא על שולחן הממשלה, ואני אומר את זה בצורה מפורשת.
עמירם גיל: זה נושא שנוגע למבנה היסוד של הכלכלה הישראלית, לשוק העבודה הישראלי, של זכויות אדם בישראל לא פחות.
עמירם גיל: הנושא הזה הוא חשוב מאין כמוהו.
עמירם גיל: אני חייב לציין שמעט מאוד טענות באמת צריכות להיות מופנות כלפי אגף האכיפה, ואני אומר את זה במלוא הכנות.
עמירם גיל: בסופו של יום, אגף האכיפה פועל על סמך אותה מדיניות שמוכתבת לו, ואותם כשלים משקפים מדיניות שאומרת שחוקי המגן, חוקי העבודה, הם היום אולי האות המתה הגדולה ביותר בספר החוקים הישראלי, ויש לנו חוקי עבודה מהפרוגרסיבים בעולם המערבי מאז שנות החמישים, ואין כמעט בכלל יישום שיטתי, מהותי, גורף שלהם מאז שנות החמישים.
עמירם גיל: העניין הזה צריך להיפתר בהוראת מדיניות, ברמה של הכרה בזכויות אדם לזכויות יסוד בעבודה, הזכות לכבוד, הזכות לרווחה, הזכות לקיום בכבוד, זכות לביטחון סוציאלי, ביטחון תעסוקתי.
עמירם גיל: לגבי אגף אכיפה, כמובן שהפתיחה שהצגתי אינה באה כהוא זה לפתור את אגף אכיפה מהממצאים המאוד חמורים שיש פה.
עמירם גיל: אני חייב לציין שמלבד תשובות בנוסח: "יישמנו, יהיה טוב, עבודה מצוינת", אני לא קיבלתי ממש תשובות לגבי הדברים שנאמרים פה בשני מישורים עיקריים שהם העובדים הזרים ושכר מינימום.
עמירם גיל: אגף האכיפה נתן את כוחו למסע ציד אחרי העובדים הזרים עד שהיועץ המשפטי לממשלה נאלץ לבוא ולומר: זה לא תפקידכם.
עמירם גיל: זה עיוות מוחלט של כל התפיסה של מה זה בכלל אכיפת חוקי עבודה.
עמירם גיל: האם לאכוף על עובדים זרים את גירושם מהארץ הוא אכיפת חוקי עבודה?
עמירם גיל: האם היה צריך להגיע ליועץ המשפטי לממשלה שיאסור על זה?
עמירם גיל: אני רוצה להזכיר כי 70% מהעובדים הזרים אינם משתכרים שכר מינימום.
עמירם גיל: אנחנו לא מדברים פה על מקרים נקודתיים כאלו ואחרים.
עמירם גיל: צריך ליזום שיטה ועבודה שתיתן לזה מענה אמיתי ומהותי, ולא הקצאת פקחים כזאת או אחרת, אם באמת רוצים להתמודד עם זה.
עמירם גיל: אני רוצה להתייחס עכשיו לישראלים.
עמירם גיל: אנחנו מתמודדים כיום בתופעה שבה שוק העבודה הולך ונהיה מנצל יותר ויותר.
עמירם גיל: האחוזים שנאמרו פה כאמור הם אחוזים שמרנים מאוד.
עמירם גיל: שיעור המועסקים כיום במשק שאינם משתכרים שכר מינימום מוערך בלפחות כפול מהשיעור שצוין פה, ויותר מכך.
עמירם גיל: השאלה היא, אילו פתרונות עומק נותנים על כך?
עמירם גיל: דובר פה למשל על נושא התלונות ועל זה שיש עומס וכד'.
עמירם גיל: אני מבין את התשובה המינהלית שעומדת מאחורי זה של משאבים וכוח אדם, ואני כמובן מצדיק אותה.
עמירם גיל: אין ספק שזו לא הבעיה של אגף האכיפה.
עמירם גיל: הוא צריך לקבל עוד משאבים ועוד כוח-אדם, והוא חייב לקבל אותם.
עמירם גיל: אבל בסופו של יום נשאלת השאלה, למה תלונות שמגיעות מגורמים וולונטריים שצוינו בדוח שעוסקים בזה לאורך שנים, ושקנו לעצמם מוניטין מסוים, ושמצביעים על מגמות מסוימות בשוק העבודה, התלונות האלה במקרה הטוב מקבלות על תשובה לקונית.
עמירם גיל: מדובר פה בשנתיים שבהן לוקח לתיק להגיע לכדי מימוש.
עמירם גיל: עוברות שנים, ואין לזה שום אפקטיביות.
עמירם גיל: כל נושא המועילות הוא מילה שצריך לבחון מה עומד מאחוריה.
עמירם גיל: אני חושב שלב הבעיה היא שלא לוקחים את התלונות שמגיעות מגופים שיש להם קרדיט מסוים, ולא מטפלים בהן בצורה עניינית ומהותית.
עמירם גיל: אני לא אחזור על מה שנאמר בדוח, הדוח בעצם אומר את זה.
עמירם גיל: יש פה בעיית עומק, והשאלות הן: ראשית, איך אגף האכיפה בכליו הנוכחיים יכול להתמודד איתה?
עמירם גיל: הוא יכול להתמודד איתה הרבה יותר טוב כפי שהדוח קובע.
עמירם גיל: שנית, אילו כלים ואיך אפשר לעצב מחדש את אגף האכיפה לא רק במובן של לבנות מחדש את המבנה שלו, מינהלת כזאת ואגף אחר, אלא איך לקבוע סדרי עדיפויות ושהאנשים שמנהלים אותו יראו לנגד עיניהם את שורש הבעיה, ולא רק בעיה טכנית כזאת או אחרת?
עמירם גיל: תודה רבה.
שלומית אשרי: אני עובדת עם קואליציה של ארגוני עולים שמועסקים בחברות כוח-האדם בתחומים כמו: שמירה ואבטחה, סיעוד וניקיון.
שלומית אשרי: אתם בוודאי יודעים שמספר העולים שעובדים בחברות כוח-האדם הוא גבוה מאוד.
שלומית אשרי: הם סובלים משתי בעיות.
שלומית אשרי: ראשית, הם לא יודעים את זכויותיהם.
שלומית אשרי: שנית, אלה שכן יודעים את זכויותיהם אין להם מושג מה עושים, איך עושים, איך מגישים תלונה, איך אפשר לפעול.
שלומית אשרי: כמובן שישנו גם פחד עצום ממצבם הבלתי מוגן.
שלומית אשרי: מר יחזקאל אופיר, אתה סיפרת פה על העבודה מאוד יפה שאתם עושים עם המגזר הערבי.
שלומית אשרי: יש ברושורים בערבית ואתם רואים את זה כחלק מתפקידכם להסביר לעובדים את זכויותיהם ולמעסיקים את חובותיהם.
שלומית אשרי: למה זה לא נעשה גם עם העולים שעובדים בחברות כוח-האדם שמצבם קשה מאוד?
יחזקאל אופיר: זה שאמרנו שאנחנו עושים במגזר הערבי, זה לא אומר שאנחנו לא יכולים לעשות גם במגזר הזה.
יחזקאל אופיר: אנחנו בהחלט מודעים לזה.
יחזקאל אופיר: אבל, אנחנו ממש בימים אלה מתמקדים במגזר הערבי.
יחזקאל אופיר: ב-2005 המגזר של העולים החדשים הוא אחד מהיעדים שלנו הן אתיופים והן רוסים.
יחזקאל אופיר: אנחנו גילינו שמרכיב העובדים האלה הוא גבוה מאוד בחברות השמירה.
יחזקאל אופיר: אנחנו נעשה את זה, זה רשום לנו בתוכנית העבודה וזה רשום לנו בתוכנית העבודה שאנחנו מציגים למנכ"ל בתשיעי לחודש.
יולי יואל אדלשטיין: הטיפ שלי אליכם, גם בשמו של חבר הכנסת אמנון כהן, הוא לבוא בדברים עם המשרד לקליטת עלייה.
יולי יואל אדלשטיין: ישנו שם אגף התעסוקה וגם שם עוסקים קצת בנושא.
יולי יואל אדלשטיין: אם נשלב את הכוחות אז לא נצטרך אחר כך לקרוא עוד דוח על בזבוז אמצעים.
הלית כהן: אני הייתי רוצה להמשיך את הדברים שנאמרו פה על-ידי חבריי בהיבט המגדרי של הדברים, ולשים איזשהו דגש על חוקים שהדוח מתייחס אליהם אם זה חוק עבודת נשים, אם זה חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, אם זה חוק למניעת הטרדה מינית.
הלית כהן: הדוח מדבר בעד עצמו והוא מציג בעיה קשה באכיפת החוקים האלה.
הלית כהן: יש חקיקה מאוד רחבה שבאה להגן על נשים והמעגנת את הזכויות של נשים.
הלית כהן: אבל בפועל בשטח, למעלה מ-30% מהפניות שמגיעות אלינו זה מנשים שמפוטרות על רקע היריון.
הלית כהן: גם במקרה של מכתב פיטורין שבו כתוב שחור על גבי לבן: "אי אמינות בגלל שהיא לא הודיעה על ההריון כאשר היא התחילה לעבוד", ולא משנה שהיא לא ידעה על זה בעצמה.
הלית כהן: זה לא מגיע לכדי כתב אישום.
הלית כהן: אם לא מוגשים כתבי אישום אז יש בעיה.
הלית כהן: לגבי חוק למניעת הטרדת מינית, הדוח מציין שלא הוגש כתב אישום, המעסיקים מתחכמים היום.
הלית כהן: הם עושים ביטוח נגד תביעות על הטרדה מינית.
הלית כהן: פה העניין של כתב אישום פלילי מקבל משנה תוקף.
הלית כהן: בגלל שהם יצרו להם איזשהי הגנה אזרחית, אז לפחות במישור הפלילי האגף לאכיפה אמור לתת איזשהו מענה.
הלית כהן: בהקשר של חוק עבודת נשים, אני חושבת שאם יש איזשהי חשיבה של רה-ארגון איך עושים מבנה מחודש של אגף האכיפה, צריך לבחון מחדש את הנושא של הליך מתן ההיתר לפיטורי נשים בהיריון.
הלית כהן: החוק קובע שאם אישה עבדה מעל שישה חודשים צריך היתר ממשרד העבודה.
הלית כהן: היום זה משרד התמ"ת.
הלית כהן: יש הליך מאוד מוסדר, יש מפקחים שחוקרים וזה מגיע לממונה על חוק עבודה נשים והיא מקבלת את ההחלטה.
הלית כהן: אני חושבת שיש בעיה שבהליך שהוא מעין שיפוטי יש אישה אחת שמקבלת את ההחלטה, וזו לא אותה אישה שראתה את הנשים שהן צדדים לעניין, אלא היא עושה את זה על סמך ממצאים וניירות שמגיעים אליה.
הלית כהן: גם שופט בבית משפט רואה ושומע את הצדדים שעומדים לפניו.
הלית כהן: אם אני אלך ואני אשווה לגבי פיטורי מילואימניקים אז ההליך נעשה אחרת לגמרי.
הלית כהן: יש ועדה ששומעת את הצדדים ומחליטה, וזה לא נעשה על סמך ניירות וממצאים.
הלית כהן: אני חושבת שזה משהו שמאוד חשוב לתת עליו את הדעת.
יולי יואל אדלשטיין: דוח מבקר המדינה נגע יותר ליישום החוקים במקומות העבודה.
יולי יואל אדלשטיין: השאלה שמטרידה אותי הרבה זמן היא שאלה של גיל, וכשהתחלתי לבדוק הסתבר שהחוקים הם מין הפרוגרסיביים ביותר אלא שהיישום הוא לא תמיד באותה רבה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו ברוך השם מדינה מתוקנת, ואם נראה בעיתון שדרושה מזכירה ולא מזכיר מזכירה, או דרוש מנהל ייצור ולא מנהל מנהלת, אז מטבע הדברים זה גם ימשוך את תשומת הלב שלנו והאזרחים היותר אחראיים גם יעבירו את התלונה למי שצריך, כולל האגף שלכם.
יולי יואל אדלשטיין: המצב הוא קצת שונה בנושא הגיל, ועד היום אפשר למצוא בקלות מודעות על זה שדרוש מנהל משמרת עד גיל 40.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מדבר על קב"ט או על איש אבטחה.
יולי יואל אדלשטיין: בזמנו, ניסיתי לחוקק משהו והתייעצתי עם אנשי משרד העבודה והרווחה דאז.
יולי יואל אדלשטיין: הסתבר שהחקיקה פחות או יותר קיימת והיא מכסה את הדברים.
יולי יואל אדלשטיין: האם מישהו עוסק באכיפה של העניין הזה?
יחזקאל אופיר: גם בנושא הזה יש לנו עובד אחד אפילו שניים שקוראים את מודעות הדרושים, ואת הפרסומות השונות.
יחזקאל אופיר: הם מאתרים אותם, ואנחנו מגישים קנסות.
יחזקאל אופיר: הם מטפלים במודעות גם בעניין הגיל, גם בעניין של נשים וגברים.
יחזקאל אופיר: רק לפני שבוע היה לנו דיון במחלקה המשפטית בשאלה איך אנחנו גם מייעלים ומשפרים את העניין הזה.
יחזקאל אופיר: אני חייב לומר שהתופעה הולכת ומצטמצמת.
יחזקאל אופיר: יש בציבור יותר מודעות לעניין הזה.
יחזקאל אופיר: אבל, ישנן עדיין התחכמויות.
יחזקאל אופיר: מכל מקום, יש לנו בפירוש התייחסות עניינית לעניין הזה.
יחזקאל אופיר: הנושא הזה כן עומד אצלנו בעדיפות.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, מכיוון שאנחנו מדברים על זכויות אדם אני רוצה להעיר הערה נוספת לגבי עובדים זרים שנעצרו והוכנסו לבתי משמורת.
אפרים כהן: אני חושב שאנחנו המדינה היחידה שקיבלה החלטה להציב בתוך בתי המשמורת עובדים קבועים, ולאפשר לכל עובד זר לקבל את כל הזכויות המגיעות לו על ידי המעסיק לפני הרחקתו למדינתו.
אפרים כהן: לא רצינו לתת פרס למעסיק בכך שאנחנו מוציאים את העובד הזר.
אפרים כהן: המעסיק חייב לו.
אפרים כהן: המעסיק שרוצה להיות ישראלי טוב אומר לעובד שהוא שומר לעובד את הדולרים והוא ייתן לו אותם כשהוא יוצא.
אפרים כהן: אני רוצה לציין את הנקודה המתועדת הזאת.
אפרים כהן: בשנת 2003 רק בבתי המשמורת של מדינת ישראל נגבו כ-25 מיליון שקל עבור עובדים זרים לפני יציאתם מהארץ.
אפרים כהן: אני חושב שחשוב לציין ביום זה כי גם זכויות העובדים נשמרות למרות שהם נמצאים בבתי המשמורת והם עומדים לפני הרחקה מהארץ.
עמירם גיל: הדוח של מרכז "אדווה" מצביע על זה שהעלות שהמעסיקים חוסכים באמצעות הפרת זכויות אדם של עובדים זרים, מגיעה לשני מיליארד שקל בשנה.
עמירם גיל: יורשה לי להגדיר את המנגנון שמר כהן ציין עכשיו כבדיחה.
עמירם גיל: המוני עובדים זרים מגורשים עוד בטרם הם הגיעו בכלל לפני ממונה ביקורות גבולות, לא כל שכן בטרם הם הגיעו בכלל להגיש איזשהי תלונה בנושא יחסי העבודה שלהם.
עמירם גיל: הנתונים שציינתי קודם לגבי 70% עובדים שאינם משתכרים שכר מינימום, מדברים בעד עצמם.
עמירם גיל: החסמים שעומדים בפני עובדים זרים הרוצים להגיע למערכת המשפט אך מתעצמים כאשר הם כבר בכלא.
עמירם גיל: עובדים זרים שנמצאים בכלא באמת אינם מצליחים לממש את זכויותיהם.
עמירם גיל: אנשי האגף האכיפה ואנשי התמ"ת במתקני המשמורת מסייעים למעסיקים לחתום על כל מיני הסכמי ויתור.
עמירם גיל: למשל, לעובד הזר מגיעות שלוש משכורות, וההסכם הזה מקנה לו חצי משכורת או אחת.
עמירם גיל: על המקרים האלה אומרים שהעובדים מקבלים את זכויותיהם, אבל העובדים הזרים לא מקבלים את זכויותיהם.
עמירם גיל: יש פה לגיטימציה לשלילת זכויותיהם.
עמירם גיל: המנגנון הזה הוא פשוט בדיחה, וזה אגב אכיפה וזכויות עובדים זרים.
יולי יואל אדלשטיין: אני רק חושב שחשוב לציין גם למען הפרוטוקול שאם אני מבין נכון, עם כל המורכבות של הבעיה, מדובר בעובדים זרים בלתי חוקיים.
עמירם גיל: כל מי שמגיע לבתי המשמורת הם בלתי חוקיים.
עמירם גיל: חוקי העבודה חלים בצורה שווה לחלוטין.
יולי יואל אדלשטיין: אין על זה ויכוח.
עמירם גיל: אני לא נכנס כאן לוויכוח מה עומד מאחורי היותם בלתי חוקיים, הסדר הכבילה, ועוד סוגיות שונות שעלו גם על-ידי מבקר המדינה וגם על-ידי בנק ישראל, ועוד ועוד.
יולי יואל אדלשטיין: אין ויכוח שצריך לשפר את המצב גם מבחינת הזכויות הפרטיות של אותם עובדים, שחלקם במודע או לא במודע הם בלתי חוקיים, או חוקיים והופכים לבתי חוקיים, ולא לתת פרס למעסיקים כמו שציינת, לבין רצון טבעי של כל מדינת חוק לצמצם את המספר של העובדים הבלתי חוקיים.
יולי יואל אדלשטיין: הגבולות כאן דקים ועדינים ביותר.
אליעזר זנדברג: הדוח הזה לא זכה לכותרות בעיתונים, אבל זה לא ממעיט כהוא זה מחשיבותו הרבה של הדוח.
אליעזר זנדברג: אנחנו עוסקים באוכלוסייה חלשה מכל הבחינות.
אליעזר זנדברג: הדוח הזה בא לשאול את השאלה הגדולה, מדוע לא אוכפים את החוקים, ואלה חוקים יפים ומתקדמים, על אותה אוכלוסייה חלשה?
אליעזר זנדברג: חברה מתקדמת נבחנת בין היתר גם ביחסה למיעוט, ביחסה לחלש, וכד'.
אליעזר זנדברג: רבותיי, שמענו פה דברים שבוודאי מראים על תשומת לב ועל רצון טוב.
אליעזר זנדברג: אבל, זה לא מספיק.
אליעזר זנדברג: אני חושב שהנושא הזה צריך לעבור טלטלה, זעזוע, אחרת זה לא ילך, מפני שעם עוד ביקורת פה ועוד ביקורת שם אנחנו לא נלחמים בתופעה.
אליעזר זנדברג: יש כאן תופעה שאנחנו חייבים, חייבים, להילחם בה.
אליעזר זנדברג: אני מקווה מאוד שהמשאבים שיש לי במשרד יאפשרו כניסה נוספת לנושא הזה, ואני לא מדבר מחר ומחרתיים.
אליעזר זנדברג: אבל, אני מקווה שנוכל מפני שאני נותן חשיבות רבה, עדיפות, לאו דווקא לנושא הזה, אלא בכלל לנושאים חברתיים.
אליעזר זנדברג: אם תשימו לב לדוחות שאני מוציא, יש חלק מהדוחות שעוסקים בנושאים חברתיים.
אליעזר זנדברג: לכן אני אומר, אסור לזנוח את הנושא.
אליעזר זנדברג: חייבים לעמוד כל הזמן על המשמר וליישם את החוקים.
יולי יואל אדלשטיין: תודה לאדוני.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאפשר לסכם ולומר שוודאי ביום זכויות האדם או שבוע זכויות האדם שהיום מצוין בכנסת בצורה מיוחדת, אין להמעיט בחשיבות הנושא כפי שכבר ציין מבקר המדינה.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא הוא בין החשובים ביותר גם אם הוא לא זוכה לכותרות מרעישות בעמוד הראשון בעיתון, ואולי זה כבר אומר דרשני, וזה כבר דורש מכולנו בדיקה למה זה קורה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כוועדה יכולים לציין שהיתה התייחסות לדוח המבקר אצל הגורמים הרלוונטיים במשרד התמ"ת.
יולי יואל אדלשטיין: יש שיפורים מסוימים, אבל אנחנו ודאי מצטרפים לקריאתו של המבקר ושל כמה דוברים כאן להמשיך ולשפר כל מה שקשור ליעילות הפעולה.