GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: בקשה לחוות דעת מבקר המדינה על הצורך הדחוף בהקמת מאגר נתונים לאומי לשירותים הניתנים לאנשים עם מוגבלויות.
אמנון כהן: אני מקדם בברכה את יושב ראש השדולה בכנסת לשילוב אנשים עם מוגבלויות בחברה, חבר הכנסת נסים דהן, מוכבדנו וידידנו, שפועל ללא לאות במהלך כל השנה ועוקב אחר דיוני הוועדות כדי לראות מה ייושם ומה לא יושם.
אמנון כהן: בשם כל האנשים שאתה מטפל בהם, אנחנו מודים לך על פעילותך.
נסים דהן: תודה רבה, אדוני יושב הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כבוד אדוני המבקר ואנשי צוותו, נציגי ארגונים שמייצגים אנשים עם מוגבלות נפשית או כל מוגבלות אחרת, היועצת שלי, שנמצאת כאן ומלווה אותנו במשך כל השנה כמעט 24 שעות ביממה ושבעה ימים בשבוע – ד"ר נעמי הדס-לידור.
נסים דהן: יקיריי, לפני שהגעתי לכאן התראיינתי בערוץ הכנסת, ונשאלתי שם: האם יש במדינת ישראל מאגר מתוכו נוכל לדעת כמה מוגבלים – מכל המינים ומכל הסוגים – ובני משפחותיהם, הזקוקים לסיוע החברתי, הממלכתי והממשלתי בישראל.
נסים דהן: אדוני המבקר, לצערי הרב התשובה היתה שלילית – אין מאגר כזה, מתוכו נוכל ללמוד על הצרכים האמיתיים של האנשים עם מוגבלות.
נסים דהן: אם אנחנו רוצים לתכנן ברמה הלאומית תוכנית חומש לחמש השנים הקרובות, מהם המשאבים שהמדינה צריכה להקצות לאנשים עם מוגבלות?
נסים דהן: אף אחד לא יכול לתת לנו את התשובה, כי אנחנו לא יודעים כמה מוגבלים ישנם; למה הם זקוקים; מהם הפתרונות הלאומיים; מהן הטכנולוגיות הקיימות והטכנולוגיות שיתחדשו בעתיד, להן יזדקקו אותם אנשים עם מוגבלות.
נסים דהן: אנו זקוקים למידע הזה כדי שהמדינה תוכל כבר היום לדעת אלו משאבים יש להקצות.
נסים דהן: לצערי הרב, ב-53 שנות קיומה של המדינה הנפלאה שלנו, אותם ארגונים ואותם אנשים עם מוגבלות חיו מהיד לפה.
נסים דהן: הם דרשו, לחצו, הפגינו וצעקו – וקיבלו פירורים.
נסים דהן: שוב צעקו, שוב הפגינו – שוב קיבלו פירור.
נסים דהן: שום דבר לא מתוכנן.
נסים דהן: שום דבר לא נעשה על פי מחקרים שנעשו בשטח או על פי נתונים קיימים.
נסים דהן: את הדברים האלה אנחנו רוצים למנוע בעתיד.
נסים דהן: אנחנו רוצים שכבוד המבקר ייתן את דעתו על כך שבמדינת ישראל, המתוקנת שבאומות, אין דבר כזה.
אליעזר זנדברג: מבקר המדינה כבר נתן את דעתו.
נסים דהן: אני שמח, ואני מקווה שיבוצע מעקב על אותה נתינת דעת, אדוני המבקר.
נסים דהן: הנושא השני הוא הנגשת אמצעי התקשורת לאותם אנשים עם מוגבלויות.
נסים דהן: לצערי הרב, הופעתי באולפן הכנסת, ואת דבריי שמעו כל אלה שמסוגלים לשמוע.
נסים דהן: החרשים, למשל, ראו אותנו וידעו שאנחנו מדברים עליהם ובשבילם, אבל לא יכלו להבין.
נסים דהן: הכנסת, בית המחוקקים הישראלי, טרם השכיל להפעיל את הפיתרון של שפת החרשים.
נסים דהן: אם כן, זוהי דוגמה בלבד לאופן שבו מנגישים אמצעי תקשורת לאנשים עם מוגבלויות.
נסים דהן: אבל הדוגמה הזאת רחבה, אדוני היושב ראש.
נסים דהן: אני מודה לך על הדוגמה הנפלאה שנתת לכל האנשים עם המוגבלויות; הכנסת נתנה את הבמה הזאת, ואנחנו עושים זאת בשיתוף פעולה עם כל הארגונים שמייצגים אותם.
נסים דהן: אני מקווה שזעקתם תבוא, ושבעקבות הזעקה הזאת אנשי הציבור ואנשי המקצוע יתעוררו ואנחנו נמצא להם פיתרונות מתאימים.
נסים דהן: אני יודע שבמשך כל השנה אנשי המקצוע עושים מעבר ליכולתם – במשרד העבודה, במשרד הבריאות ובמשרדי ממשלה אחרים.
נסים דהן: אבל הבעיה היא עם המשאבים שהחברה, המדינה והאוצר מעמידים לרשותם – בשל העובדה שאין כל תוכנית מקורית ומאגר מידע שיכול להצביע על המשאבים הדרושים; מדובר בלחצים של פוליטיקאים לכאן ולשם.
נסים דהן: אני מקווה שגם הדבר הזה יבוא לידי פתרונו בסיוע של כולכם ושל כולנו.
נסים דהן: אני מודה לך, אדוני היושב ראש.
נסים דהן: תודה רבה, אדוני המבקר.
אמנון כהן: תודה לך, אדוני יושב ראש השדולה חבר הכנסת נסים דהן.
אמנון כהן: אנחנו נעביר לך את פרוטוקול הישיבה.
נסים דהן: אני אקרא כל מילה.
נסים דהן: הפרוטוקול שלכם יודפס באלפי עותקים לכל מי שצריך.
אמנון כהן: אני מבקש לציין בפתח הדברים שהגב' לי דן היא מתורגמנית לשפת הסימנים.
אמנון כהן: אנחנו משודרים כרגע למען אלו שלא יכולים לשמוע.
אמנון כהן: הקלדנית מקלידה את הדיון היישר לתוך המסך – מייד מתגברים על התקלה.
אמנון כהן: מולי נמצא מכשיר FM לכבדי שמיעה – אבקש מכל מי שידבר להניח את המכשיר לידו כדי שגם אחרים יוכלו לשמוע.
אמנון כהן: כפי שציינתי, אנחנו עוברים לנושא הראשון:
אמנון כהן: נגישות לאמצעי תקשורת ומידע – מעקב אחר תיקון ליקויים – דו"ח מבקר המדינה 52ב, עמ' 314.
אמנון כהן: הדו"ח פורסם בשנת 2002, ומתייחס לשנות הביקורת 2000-2001.
אמנון כהן: עבר זמן מאז ואני מאוד מקווה שמרבית הליקויים כבר תוקנו.
אמנון כהן: נאפשר לגופים המבוקרים להגיב לעיקרי ממצאי הדו"ח.
אמנון כהן: אדוני המבקר המדינה, בבקשה.
אליעזר זנדברג: אבקש ממר ורטיקובסקי להצביע על הליקויים בנושא שבו אנחנו דנים – זכות הנגישות ונגישות לאמצעי תקשורת ומידע.
צבי ורטיקובסקי: קבלת מידע בתחומים רבים – השירותים, זכויות מוקנות על פי דין, נגישות למרכזי תרבות, חברה, מידע על תעסוקה – כל אלו מהווים מידע חיוני לכל אדם, גם למי שאיננו מוגבל.
צבי ורטיקובסקי: על אחת כמה וכמה כשמדובר במי שמוגבל – במיוחד בתנועה או במגבלה אחרת.
צבי ורטיקובסקי: מידע זה חיוני עבורו כדי שיוכל להשתלב כנדרש בחיי התרבות במדינה, ובתעסוקה.
אמנון כהן: מה אמר החוק בשנת 1992?
צבי ורטיקובסקי: אתייחס בעיקר לשני היבטים בסיסיים: (א) בחוק נקבע כי מספר שידורי טלוויזיה לא יפחת מרבע מכלל השידורים בעברית או בערבית שאינם משודרים בשידור חי, אשר בהם יהיו כתוביות.
צבי ורטיקובסקי: כלומר, יש ללוות לכל הפחות רבע מהשידורים שאינם בשידור חי בכתוביות.
צבי ורטיקובסקי: כאשר מדובר בעברית – בכתוביות בעברית, כמובן, וכך גם להיפך – בערבית.
צבי ורטיקובסקי: הגופנים שנבדקו גם בתחום הזה הם רשויות מקומיות.
צבי ורטיקובסקי: מתוכן, דגמנו את עירית ירושלים, עירית באר שבע, מודיעין ומעלות תרשיחא.
צבי ורטיקובסקי: דגמנו רשויות שידור, בהן: רשות השידור, הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, כולל הטלוויזיה החינוכית והמועצה לשידורים בכבלים ולוויין.
צבי ורטיקובסקי: ניסינו לבדוק באיזו מידה אותם גופים יישמו את חוק ההקלות לחרש.
צבי ורטיקובסקי: בנוסף, בדקנו מספר משרדי ממשלה, ביניהם משרד החינוך, משרד התמ"ת, משרד העבודה, משרד הבינוי והשיכון, משרד התחבורה, המוסד לביטוח לאומי.
צבי ורטיקובסקי: בדקנו גם תאגידים, דוגמת מוסדות להשכלה גבוהה.
צבי ורטיקובסקי: הממצאים שלנו העלו שברשויות המקומיות אין כמעט נגישות למידע – לא כתוב ולא באמצעות האינטרנט.
צבי ורטיקובסקי: עירית ירושלים ביצעה פעולה חלקית בתחום האינטרנט, אבל זה כמובן רחוק מלהיות מושלם.
צבי ורטיקובסקי: לגבי רשויות השידור, מצאנו שרשות השידור והמועצה לשידורי כבלים ולוויין לא הקפידו על קיום דרישות חוק ההקלות לחרש.
צבי ורטיקובסקי: לא היה פיקוח ראוי על זכייני הטלוויזיה בכבלים, וגם לא על מפעיל השידורים בלוויין.
צבי ורטיקובסקי: גם הטלוויזיה החינוכית, באמצעות שידוריה בערוץ השני, לא עמדה במכסת השידורים המלווים בכתוביות.
צבי ורטיקובסקי: בעיה קשה במיוחד היא חוסר הקפדה על ליווי מהדורות חדשות מרכזיות בכתוביות ואולי גם בתרגום לשפת הסימנים.
צבי ורטיקובסקי: למעשה, אם אנחנו מנסים לסכם את כל תמונת המצב, הביקורת העלתה שבמשרדי ממשלה, ברשויות מקומיות ובתאגידים שנבדקו אין עדיין מודעות מספקת--
אליעזר זנדברג: לא היתה.
צבי ורטיקובסקי: --למועד סיום הביקורת לא היתה מודעות מספקת לצורך לספק מידע שוטף לאנשים בעלי מוגבלות, וברוב הגופים האלה לא מונה גורם אחד שירכז ויספק להם את המידע.
צבי ורטיקובסקי: לדעת משרד מבקר המדינה, גם במסגרת המשאבים הקיימים אפשר לעשות יותר, ולא הכל תלוי בתוספת תקציב; הפצת מידע, שימת דגש חזק יותר בתחומי החינוך וההסברה, רגישות כלפי צורכיהם המיוחדים של אנשים בעלי מוגבלות – כל אלו עשויים להביא לדעתנו לשיפור הטיפול בהם ולתוצאות טובות יותר.
אמנון כהן: הבנתי שבחוק אין איזושהי סנקציה כספית או אחרת לאלו שלא מקיימים את החוק.
צבי ורטיקובסקי: יש בעיית אכיפה.
אמנון כהן: אנחנו בצענו עבודה מכינה – כי הדו"ח מתייחס לשנים קודמות – וזאת כדי לבדוק אולי בשנת 2004 שכבר מסתיימת תוקנו ליקויים.
אמנון כהן: אם כן, בחלק מהתחומים יש בשורות – בחברות הכבלים.
אמנון כהן: הבנו שהם עומדים פחות-או-יותר באחוזים שנקבעו על פי החוק.
אמנון כהן: יש עדיין בעייה בחברות הלוויין, ואנחנו נשמע במהלך הדיון את מהות הבעיה – אולי מכיוון שהם חדשים הם מנסים אט-אט לעמוד במסגרות שקבע החוק.
אמנון כהן: בנוסף, ביקשנו דוחות, והבנו מרשות השידור שמכינים את הדו"ח לקראת הדיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אמנון כהן: כמו כן, הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו אמרו שהם מכינים דו"ח לקראת הדיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אמנון כהן: אני פשוט שואל מדוע אין דו"ח שוטף – שנתי, תלת חודשי?
אמנון כהן: מדוע אין שליפה אם אנחנו מבקשים דו"ח שמתייחס לשנים 2003-2004.
אמנון כהן: נתעדכן ונשמע היום, ונסיק את המסקנות לאחר מכן.
אמנון כהן: אדוני, מנכ"ל רשות השידור, הבמה שלך.
יוסף בראל: לפני שאעביר את רשות הדיבור למנהל הטלוויזיה מר מוטי עדן ולמנהל החדשות מר אורי לוי, אני מבקש להדגיש שלהערכתי עברנו את החלק המחוייב על פי חוק.
יוסף בראל: אנחנו מנסים להרחיב, בלא שום הגבלה של הגעה לקריטריונים המדוייקים שנקבעו בחוק, אלא להרחיב כמיטב יכולתנו.
יוסף בראל: לכן הוספנו היכן שאפשר היה להוסיף.
יוסף בראל: אני חושב שעד סוף חודש זה נשלים את ההכנה, כאשר התוכנית "מהיום למחר" תשודר כל ערב בשפת הסימנים.
יוסף בראל: כיום זה פעם אחת בשבוע, אבל משלימים את ההכנות בטלוויזיה, והחל ב-1 בדצבמר זה יהיה מדי ערב.
יוסף בראל: היות שבנוגע ליתר הפרטים מדובר בתוכניות ספציפיות, אני מעדיף להעביר את זכות הדיבור למוטי עדן, מנהל הטלוויזיה.
מוטי עדן: ראיתי כאן את הנוסח של הביקורת משנת 2000, שבו הוא מדבר על 477 דקות שידור, מתוכן תוכנית אחת בלבד בת חמש דקות היתה מתורגמת.
מוטי עדן: אנחנו עברנו מרחק עצום מאז – המצב היום הוא שבערוץ 1, ערוץ 33 ובערבית אנחנו מדברים עכשיו על 23 שעות עם כתוביות.
מוטי עדן: לגבי שפת סימנים – אנחנו משתמשים ומיישמים זאת במהדורה של יום חמישי בלילה.
מוטי עדן: מייד ידבר אורי לוי על האקטואליה ועל לוח הזמנים.
מוטי עדן: כך שאנחנו עושים כתוביות – אם זה בשידורי התורה ביום שישי עם הרב מוטי אלון "מבראשית".
מוטי עדן: אנחנו עושים זאת בשיחה עם עמנואל הלפרין כמובנה.
מוטי עדן: המנכ"ל אמר שאנחנו רוצים – כי אנחנו עכשיו רבע פלוס שעה.
מוטי עדן: עברנו את הרבע, והוספנו שעה נוספת.
מוטי עדן: כשאני אומר מכל הלב, אני מתכוון לכך; אנחנו רוצים לתת עוד, כדי שאנשים יראו אותנו וכדי שלאנשים יהיה נוח לקרוא ולהבין.
מוטי עדן: אם כן, זה בסדרה "אהבה בשלכת", ב"גלובוס" – החדשות העולמיות, ב"דרך האוכל" שמשודרת אצלנו, ב"אש צולבת" שעוסקת בפוליטיקה בערבית, ב"קפה תיאטרון", "קו הבריאות" – למעשה בתרבות ובאומנות, באקטואליה הלא מיידית, ובכל מה שאנחנו יכולים לעשות.
מוטי עדן: כמובן, גם סרטים מתורגמים – אנחנו נותנים תרגום הפוך בעברית ובערבית.
מוטי עדן: בנוסף, יש לנו בערוץ 1 את הסדרות הקנויות – סוכנות הביון - - - וכולן עם כתוביות, כך שאנשים יכולים לקרוא אותן.
מוטי עדן: לגבי שפת הסימנים, אורי תיכף יתייחס לכך.
מוטי עדן: אנחנו רוצים להוסיף את התרגום לתוכניות הילדים – אנחנו יודעים שיש בעיה עם הילדים כבדי השמיעה.
מוטי עדן: ב"מבט שני" אנחנו גם רוצים להוסיף, אבל יש לנו בעיה כי חלק מהתוכניות מגיעות לידי מימוש להקלטה לפני השידור בערב ביום שני עצמו.
מוטי עדן: קשה מאוד להתמודד עם הענין הזה ולהספיק להכין את זה כאשר אני גם צריך להספיק לעבור על זה ולראות.
מוטי עדן: כל שלבי ההכנה מסתיימים רק ביום שני בצהריים.
מוטי עדן: קשה מאוד לעמוד בדבר כזה.
מוטי עדן: ביקשתי מהמחלקות הנוגעות בדבר – הסרטים הקנויים – להכין את מה שאפשר מראש, כדי שנהיה עם מטרה של שלושה-ארבעה ימים, כך שאני יכול לתרגם את זה בצורה נקיה ולהכין את זה כמו שצריך.
מוטי עדן: אני בעד, ואני דוחף את זה.
מוטי עדן: כפי שהמנכ"ל אמר, אנחנו דוחפים להוסיף דברים נוספים.
אמנון כהן: מה עם ערוצי הלוויין?
מוטי עדן: אני לא מתעסק עם ערוצי הלוויין.
מוטי עדן: נמצאים כאן נציגי מועצת הכבלים והלוויין.
מוטי עדן: אני מדבר על ערוץ 1 בלבד.
אורי לוי: בנושא שבו אנחנו עוסקים, עיקר הבעיה להערכתי היא אכן נושא החדשות והאקטואליה.
אורי לוי: גם מפני שיש בעיה טכנית שנמצאת בתוך כל הסיפור הזה, וגם מפני שחדשות ואקטואליה הן למעשה הדבר הנצרך והחשוב ביותר לאנשים עם מוגבלויות כדי להתעדכן וכדי לקבל אינפורמציה בזמן אמת.
אורי לוי: הבעיה הטכנית היא בעיה ברורה – תוכניות בשידור ישיר ואירועים בשידור ישיר הן קשות לתרגום.
אורי לוי: זאת בעיה מובנית, אתה צריך להתמודד.
אורי לוי: אנחנו עושים כמה וכמה ניסיונות אותם אני רוצה להציג.
אורי לוי: נתחיל בתוכנית הלילה שלנו: בחרנו ללוות את תוכנית הלילה בשפת הסימנים, משום שהיא התוכניתה מסכמת של היום, ולמעשה היא נותנת את שלל החדשות היומי.
אורי לוי: לפיכך, כפי שאמר המנכ"ל, החל ב-1 בדצמבר היא תלווה באופן יומי בשפת סימנים.
אורי לוי: הפיתרון כאן הוא גם פיתרון מקסימלי – אין שום בעיה.
אורי לוי: בנוסף, אין לנו כל בעיה להביא אורחים לאולפן וללוות אותם בשפת הסימנים, כפי שנעשה כאן ברגע זה.
אורי לוי: לפיכך, האפשרות כאן היא מקסימלית.
אורי לוי: תוכנית הלילה – כל יום, במשך כל ימות השבוע, חמש פעמים בשבוע – תלווה בשפת הסימנים.
אורי לוי: בנוסף, בחרנו ללוות בכותרות את המבזק הראשון של היום מבחינת הערוץ הראשון – המבזק של חמש אחר הצהריים.
אורי לוי: שוב, משום שחשבנו שזהו מצרך החדשות הראשוני שמגיע לציבור, וראוי ללוות אותו בכותרות.
אורי לוי: אכן, כך אנחנו עושים; זהו מבזק שנותן 5-6 דקות בתוך "ערב חדש", מלווה באופן שוטף בכותרות.
אורי לוי: לגבי התוכניות הנוספות שלנו: אנחנו כמובן מתרגמים ומלווים בכותרות כל מה שאפשר – כתבות מוכנות מראש.
אורי לוי: כך למשל, "גלובוס" – תוכנית מוקלטת, ולכן אין כמעט בעיה ללוות אותה בכותרות.
אורי לוי: "רואים עולם" – רוב רובה מלווה בכותרות היום משום שאלו הן תוכניות שעוסקות בנושאים מהעולם, והיא מתורגמת.
אורי לוי: להערכתי, הכתבות מוכנות בדרך כלל יום מראש, ולכן ניתן לתרגם אותן ולספק פיתרון שהוא פיתרון נוח.
צבי ורטיקובסקי: למה ב"מבט לחדשות" לא? הרי זו טכנולוגיה שקיימת בכל העולם?
אורי לוי: בוודאי שגם ב"מבט לחדשות"; כל כתבה "במבט לחדשות" שהיא כתבה שיש בה שפה זרה – מתורגמת כמובן עם כותרות.
צבי ורטיקובסקי: בעברית – עבור החרשים.
אורי לוי: "מבט לחדשות" היא תוכנית שמשתנה ומתעדכנת עד דקות לפני השידור, וגם במהלך השידור.
אורי לוי: הכתבות עצמן מוכנות – אם המהדורה מתחילה בשעה 9:00, לפעמים כתבות שמשודרות ב-9:10 מגיעות ב-9:02.
צבי ורטיקובסקי: איך זה נעשה בערוצים אחרים ובעולם?
אורי לוי: זה לא נעשה.
אורי לוי: בערוצים אחרים בעולם, מהדורת חדשות מרכזית לא משודרת עם כותרות – לא בארץ ולא בשום מקום אחר בעולם – אלא אם כן מדובר בכתבות מוכנות מראש.
אורי לוי: כאשר מדובר בכתבות שהכנת אותן די זמן מראש, אתה יכול ללוות אותן.
אורי לוי: אני חושב שאחד הפתרונות נמצא דווקא בטכניקה החדשה שיש היום בעניין השידורי, למשל: call– אינפורמציה שרצה בתחתית המסך, ומעדכנת בענייני חדשות.
אורי לוי: זהו פיתרון נוח, שמאפשר לעשות זאת גם בזמן אמת, למשל בזמן פיגועים או אירועים דרמטיים.
אורי לוי: בזמן אמת, האינפורמציה הזאת שרצה למטה ומעודכנת בהדפסה תוך כדי השידור, היא אפשרות נוחה.
אורי לוי: היא סוג של תרגום – לא ישיר, לא מיידי ולא מלא – לעיקר החדשות של הרגע הנתון.
אורי לוי: היא מספקת אינפורמציה חשובה ברגע אמת לצרכני החדשות.
אורי לוי: כך גם לגבי נאומים מרכזיים שמשודרים בשידור ישיר: אנחנו מנסים לתת להם כותרות עיקריות.
אורי לוי: ברגע שנאמר משהו בעל משמעות, אנחנו מוסיפים למטה כותרת כתובה.
אורי לוי: זהו סוג של פיתרון נוח.
אורי לוי: זוהי טכניקה שנעשתה לצורך שידורים ראשוניים של החדשות עצמן, אבל היא מספקת גם את הצרכים של האנשים המוגבלים, שיכולים לקרוא את זה ולקבל את עיקרי הדברים.
אורי לוי: בכתבות יומן אותן אנחנו מכינים מראש, אולי אפשר יהיה להוסיף כותרות ולשפר את השירות שלנו בענין הזה.
אמנון כהן: אפשר וצריך.
אורי לוי: אני רוצה לציין שאנחנו עושים מאמץ גדול מאוד ואנחנו חושבים על כך כל הזמן.
אורי לוי: אנחנו רואים בעיניים את האנשים האלה.
דורון אבני: שמי עו"ד דורון אבני, היועץ המשפטי של הרשות.
אמנון כהן: היכן הגב' איילת מצגר, שהביאה לי את החומר?
דורון אבני: נמצאת כאן אתי – גב' איילת מצגר סמנכ"ל טלוויזיה.
דורון אבני: אולי גב' מצגר תרחיב, אבל אני ארצה להתייחס בחמש נקודות קצרות לסוגיה שעל הפרק.
דורון אבני: ראשית, אני רוצה להתחיל ולציין בסיפוק שגם על פי דו"ח מבקר המדינה נמצא שהרשות השניה נהגה כשורה בפעילות הפיקוח שלה.
דורון אבני: למעשה, היו שם מספר הבהרות שהמבקר נתן בנושא פרשנות החוק, אך מעבר לכך נמצא שהרשות נהגה כשורה.
דורון אבני: היתה סוגיה של הטלוויזיה החינוכית--
אמנון כהן: כתוב כאן שברוסית לא שודרו כתוביות.
דורון אבני: רוסית לא צויין כלל בדו"ח מבקר המדינה, כי כזכור בחוק הקלות לחרש אין בכלל מחוייבות לרוסית.
דורון אבני: גם שם שיפרנו – מייד אגיע לכך; הרשות הלכה מעבר לנדרש בחוק.
אמנון כהן: קיבלתי מכם מסמך.
אמנון כהן: כתוב: רוסית, ב"רשת" הדרישה היא 6.45 שעות, ובפועל לא שודרו כתוביות.
דורון אבני: אגע גם לנושא הזה, רק חבל שניתפס בתחילת הדברים--
אמנון כהן: כי אתה אומר שהכל בסדר.
דורון אבני: כל מה שאמרתי הוא שלפי דו"ח מבקר המדינה שנמצא על שולחנו של אדוני, נמצא כי הרשות השניה – בניגוד לגופים האחרים שנבדקו באותו דו"ח - נהגה כשורה, למעט מספר סוגיות של הבהרת הכללים וכן הלאה, בהם טיפלנו.
דורון אבני: זוהי הנקודה הראשונה.
דורון אבני: נקודה שנייה: אני שמח לציין בסיפוק שהרשות השניה מוסיפה להיות הגורם שמוביל ברגולציה של תחום הקלות לחרש – מייד אפרט.
דורון אבני: אנחנו לא שוקטים על שמרינו.
דורון אבני: אני שמח לומר שאנחנו עושים זאת בשיתוף עם ארגוני כבדי השמיעה והחרשים.
דורון אבני: חברי אחיה קמארה נמצא כאן, ואנחנו בדיאלוג שוטף.
דורון אבני: מה עשינו?
דורון אבני: בכללים שהרשות קבעה כבר לפני שנה, כשהיום כבר בפועל עשינו את הדברים הבאים: ראשית, הוכפלה המכסה שקבועה היום בחוק.
דורון אבני: היום קבועים 25% - הוכפלה המכסה לכדי 50%.
דורון אבני: היום זכייני הרשות השניה מחוייבים להוסיף כתוביות ל-50% מהתוכניות שאינן בשידור חי.
דורון אבני: אחת העובדות הן שאין מספיק התייחסות לשעות צפיית השיא.
דורון אבני: הרשות קבעה מכסה נפרדת, שגם היא 50% - תוכנית "הבורגנים" עם כתוביות לטובת קהל החרשים.
דורון אבני: הושם דגש על תוכניות בשעות צפיית השיא.
דורון אבני: אחת הנקודות שארגוני כבדי השמיעה ציינו בפנינו היתה חוסר התייחסות מספקת לשעות צפיית השיא – השעות המשמעותיות יותר.
דורון אבני: הרשות קבעה מכסה נפרדת – וכל הדברים האלה לא נדרשים בחוק; זה וולנטרי מצד הרשות השניה – לשעות צפיית השיא, שגם היא עומדת על 50%.
דורון אבני: לכן אנחנו יכולים לראות היום את תוכנית "הבורגנים", למשל, שהיא תוכנית מובילה לכל הדעות, עם כתוביות לטובת קהל החרשים.
דורון אבני: לגבי שפת סימנים: שתי מהדורות חדשות מסכמות מדי שבוע מלוות בשפת סימנים.
דורון אבני: מהדורה אחת בשפת סימנים בשפה הערבית, כי כידוע שפת הסימנים בעברית ובערבית היא שונה.
דורון אבני: תוכנית ילדים אחת לשבוע מלווה גם היא בשפת סימנים – כל הדברים האלה הם בנוסף לאמור בחוק.
דורון אבני: בנושא חדשות: תמצית המהדורה המרכזית מלווה מדי יום בכותרות, כך שניתן לקבל מושג כללי לגבי הדברים שנזכרים באותה מהדורה.
דורון אבני: לצערנו, גם פיגועים מלווים בכותרות משתנות, שלמעשה מדווחות על האירוע תוך כדי השתלשלותו.
דורון אבני: מהדורת יום שישי של חברות החדשות – כל הכתבות שמושלמות עד לשעה 14:00, ומדובר בכתבות רבות; כרגע יש פשוט בעיה טכניות – מלוות גם הן בכתוביות.
דורון אבני: נקודות נוספות: לאחר שבצענו מהפכה לדעתנו בתחום הזה, אנחנו לא שוקטים על שמרינו.
דורון אבני: במכרז שהרשות פרסמה לערוץ 2 החדש, שעתיד להתחיל בשידוריו ב-1 בנובמבר 2005, נקבעו הוראות לפיהן מהדורת החדשות של ערוץ 2 החל מ-1 בנובמבר תלווה לכל אורכה בכתוביות, למעט ראיונות שישודרו בשידור חי, בשיטה הדיגיטילית.
דורון אבני: לשיטה זו אדוני התייחס קודם – זוהי השיטה המובילה בעולם של כתוביות מוסתרות.
דורון אבני: כך גם לגבי כל מהדורות הלילה.
דורון אבני: זה באמת ייתן שינוי דרמטי וקפיצת מדרגה, כי אנחנו חושבים שחשוב להביא את קהל כבדי השמיעה אל הטלוויזיה המסחרית ואל ערוץ 2, שהוא הערוץ המוביל היום – וזאת בזכות, ולא בחסד.
דורון אבני: דברים נוספים שהוספנו – וזאת בהתייחס לדבריו של אדוני – מעבר לנדרש בחוק: דרשנו שיהיו כתוביות גם בשפה הערבית – 50%, בעוד בחוק נדרש 25%.
דורון אבני: כך גם כתוביות בשפה הרוסית, דרישה שאיננה מופיעה כלל בחוק.
דורון אבני: אכן, נתגלו כאן חריגות, וכל חריגה מטופלת – מייד אפרט לגבי פעילות הפיקוח שלנו.
דורון אבני: בניגוד לנאמר כאן, אנחנו מפקחים באופן שוטף; אנחנו לא מכינים שיעורים רק לקראת הוועדה הזאת.
דורון אבני: דו"ח הרשות השניה נמצא באתר, ומופץ לכל הגורמים הרלוונטיים.
דורון אבני: אני חייב לציין בסיפוק לגבי שנת 2003 – הדו"ח שעתיד להתפרסם בקרוב – הנתונים יוצאים מן הכלל.
דורון אבני: רק כדי לסבר את האוזן: "קשת" – הדרישה על פי הכללים היתה ל-286 שעות.
דורון אבני: בפועל שודרו 614 שעות עם כתוביות.
דורון אבני: ב"רשת" הדרישה היתה 91 שעות, ובפועל שודרו 109.
דורון אבני: ב"טלעד" היתה דרישה של 107 שעות, ובפועל שודרו 272 שעות.
דורון אבני: אלו הם נתונים מצויינים.
דורון אבני: לגבי הטלוויזיה הלימודית: לצערנו, כולנו מכירים את מצבה של הטלוויזיה הלימודית, ודו"ח מבקר המדינה חידד בפנינו בעייתיות שקיימת לגבי עמידה במכסות.
דורון אבני: לצערנו, הטלוויזיה הלימודית הוסיפה, ולא עמדה במכסות.
דורון אבני: אדוני הזכיר כאן את נושא הסנקציות – בסופו של דבר הרשות נאלצה להפעיל את הסנקציה היחידה שעומדת בידיה: נטילת זמן פרסום.
דורון אבני: יש החלטה שהועברה כבר לטח"י לפני חודשים, לפיה טח"י תידרש ליטול 7 דקות זמן פרסום.
דורון אבני: כלומר, מזמן הפרסום שעומד לרשותה נגרעו 7 דקות.
דורון אבני: הנושא מצוי עכשיו בערר בפני ועדת הערר של המועצה.
דורון אבני: כך שאני חושב שכשמסתכלים על המכלול, בהחלט נתנו מענה.
דורון אבני: שוב, אני מדגיש: זהו מענה בזכות, ולא מענה בחסד.
דורון אבני: אנחנו זוכים לשיתוף פעולה מצויין, ואנחנו מקווים שקהל כבדי השמיעה יוסיף לקבל שירות מצוין מזכייני הרשות השניה.
אליעזר זנדברג: מה אתה יכול לומר לגבי ערוץ 10?
דורון אבני: כפי שאדוני בוודאי יודע, היו מספר תיקוני חקיקה.
דורון אבני: בתיקון חקיקה ראשון הכנסת פטרה את ערוץ 10 מכל המחוייבויות שלו בשנת הזיכיון הראשונה, כך שהנושא לא נבדק.
דורון אבני: בתיקון חקיקה שני פטרו את ערוץ 10 פטרו את ערוץ 10 מכל המחוייבויות שלו גם בשנת הזיכיון השניה – כך שגם שם הנושא לא נבדק.
דורון אבני: והנה אנו בשנת הזיכיון השלישית – ערוץ 10 מתחיל לקום על רגליו--
אליעזר זנדברג: בשנת 2004 אין פטור.
דורון אבני: בינתיים.
דורון אבני: אנחנו בהחלט רואים שערוץ 10 מתחיל להתאושש ולקום על רגליו.
דורון אבני: יש דיאלוג מתמיד עם ערוץ 10 בנושא ההקלות לחרש.
דורון אבני: יש פעילות בנושא הזה.
דורון אבני: אני מדבר על שנת 2004.
דורון אבני: את הדו"ח אנחנו תמיד מסכמים בסוף השנה.
דורון אבני: בנייר שהוגש לאדוני נתנו אינדיקציות – ולמעשה זה מה שהיינו צריכים להכין במיוחד לישיבה זו, כי הדו"ח תמיד נעשה בשנת 2005.
דורון אבני: האינדיקציות אומרות שזכייני ערוץ 2 עומדים.
דורון אבני: לגבי ערוץ 10 האינדיקציות אינן חיוביות כרגע, אבל זאת בהסתכלות על מצבו של ערוץ 10.
דורון אבני: כרשות מפקחת, בהחלט נדאג לכך שהערוץ יעמוד במחוייבויות.
דורון אבני: חשוב להדגיש שבתוך כללי הקלות לחרש שהרשות אימצה, יש אפשרות להעניק הקלות מסויימות לינוקא.
דורון אבני: אנחנו מקווים שלא נצטרך לעשות שימוש בסמכויות האלה, וערוץ 10 יקום על רגליו.
אמנון כהן: אבקש לשמוע את גב' תמר מירז-רובנשטיין, נציגת המועצה לשידורי כבלים ולוויין.
תמר מירז-רובינשטיין: דו"ח המבקר הציג תמונה לא זוהרת במיוחד לגבי מצב הדברים בחברות הכבלים והלוויין.
תמר מירז-רובינשטיין: המועצה לקחה את הנושא לטיפולה באופן אינטנסיבי מאוד.
תמר מירז-רובינשטיין: היום אנחנו יכולים לדבר על שינוי מאוד משמעותי שחל.
תמר מירז-רובינשטיין: כפי שציינת, כבר משנת 2001, חברות הכבלים עומדות במכסות שנקבעו להן בכללי ההקלות לחרש.
תמר מירז-רובינשטיין: בשנת 2001 לוו בכתוביות כ-25% מהמישדרים; בשנת 2002 – כ-28% מהמישדרים; בשנת 2003 – כ-26% מהמישדרים.
תמר מירז-רובינשטיין: לגבי שנת 2004: אומנם יש לנו נתונים רק לגבי ששת החודשים הראשונים, אבל מהנתונים האלה עולה כי חברות הכבלים מלוות בכתוביות כ-35% מהשידורים.
תמר מירז-רובינשטיין: מדובר במשדרים שיש להם תוכניות בעשרות ערוצים, ומדובר באמת במלאכת ליווי מאוד מורכבת.
תמר מירז-רובינשטיין: רק בשנת 2003 חברות הכבלים ליוו 2,500 שעות בכתוביות.
תמר מירז-רובינשטיין: אני חושבת שיש שינוי גישה מאוד משמעותי בחברות הכבלים בכל הנושא הזה, ואני חושבת שחלק גדול מכך נובע מהפיקוח המאוד הדוק שהמועצה שמה על הנושא.
תמר מירז-רובינשטיין: בחברות הלוויין המצב מאוד שונה; אנחנו מקווים ששנת 2004 תהיה שנת מפנה.
תמר מירז-רובינשטיין: אלו הם המסרים שאנחנו מקבלים מחברת הלוויין.
תמר מירז-רובינשטיין: אנחנו פועלים באופן אינטנטסיבי מאוד--
אמנון כהן: למה זה לא בסדר עד עכשיו?
תמר מירז-רובינשטיין: ראשית, הבעיה מתחילה ממצבם של הגורמים האלה – מצב כלכלי מאוד בעייתי.
תמר מירז-רובינשטיין: הבעיה השניה היא כמובן סמכויות האכיפה של המועצה.
תמר מירז-רובינשטיין: בתיקון 25 לחוק העניקו ליושב ראשה מועצה סמכות רחבה מאוד להטיל עיצומים כספיים על גורמים שלא עומדים בתחום רחב מאוד של נושאים, והנושא הזה לא היה אחד הנושאים; אין סמכות להטיל קנסות ואין סמכות להטיל עיצומים כספיים.
תמר מירז-רובינשטיין: אין אצלנו פרסומות, ולכן גם הסנקציה הזאת לא קיימת.
תמר מירז-רובינשטיין: מלבד פעולה בהתאם לנוהל ההפרות, אין סנקציה אחרת.
תמר מירז-רובינשטיין: אני חושבת שהמציאות די מדברת בפני עצמה: גאם בלי הסמכויות, המועצה הצליחה להביא את חברות הכבלים לעמוד במחוייבויות שלהן מעל ומעבר.
תמר מירז-רובינשטיין: אנחנו מאוד מקווים שהשנה הזאת תהיה השנה הראשונה שבה חברת הלוויין תעמוד בכך.
תמר מירז-רובינשטיין: זה מה שעולה מהנתונים שנמסרו לנו עד כה.
אמנון כהן: אין לכם שום כלי?
תמר מירז-רובינשטיין: לא – לא סנקציה.
תמר מירז-רובינשטיין: יש לנו כלי שהוא נוהל הפרות – אנחנו כל הזמן פועלים, דנים אתם ולוחצים אותם.
תמר מירז-רובינשטיין: אנחנו מאמינים שהמסרים האלה בסופו של דבר כן יחוללו את השינוי – אנחנו מקווים שהשנה.
תמר מירז-רובינשטיין: אבל הטלת עיצום או קנסות – אין.
תמר מירז-רובינשטיין: זאת היתה החלטת המחוקק בתיקון 25, וזה המצב.
תמר מירז-רובינשטיין: צריך לשנות, ואנחנו בעד שינוי כזה.
תמר מירז-רובינשטיין: אני מבקשת להוסיף שאנחנו נמצאים בתהליך של תיקון כללי ההקלות לחרש.
תמר מירז-רובינשטיין: אנחנו מתכוונים להעלות את המכסות.
תמר מירז-רובינשטיין: סיימנו הליך שימוע, ואנחנו נמצאים במגעים מאוד אינטנסיביים עם הגורמים המשדרים שכפופים לנו.
תמר מירז-רובינשטיין: אנחנו מתכוונים לפרסם בזמן הקרוב כללים מתוקנים, כשאחד הנושאים האלה הוא עליה בשיעור המכסות - - -
אמנון כהן: חבר הכנסת איוב קרא, בבקשה.
איוב קרא: אדוני היושב ראש, אני רוצה לציין בראשית דבריי את העבודה המבורכת שעושה מבקר המדינה – במיוחד בתקופתו של המבקר השופט בדימוס אליעזר גולדברג.
איוב קרא: אני עוקב אחרי עבודת המבקר, ואני חושב שהיא לתפארת עם ישראל על כך המשתמע מכך.
איוב קרא: עצם העובדה שאנחנו יושבים כאן היום, ודנים בנושאים רגישים כל כך, מעידה על כך שהעבודה הזאת חייבת להימשך, כי רק כך נוכל להגיע להישגים לתועלת הציבור.
איוב קרא: אנשים לא רואים – כל אחד עם המוגבלויות שלו; אני שייך למשפחה הזאת, ואני שמח על כך שאני לא צריך את שפת הסימנים.
איוב קרא: אבל אני אשמח עוד יותר אם נוכל לעזור לאלו שזקוקים לשפת הסימנים, ולקדם את עניינם.
איוב קרא: נוכחתי חד משמעית שבשניםה אחרונות יש כיוון נכון ללכת ולהתייעל, ולהקדם את הנושאים הללו – במועצת הרשות השניה וברשות השידור עושים עבודה גדולה, ורואים את הנתונים המתקדמים.
איוב קרא: אני לא יודע מדוע באים בטענות לרשות השידור; הרי יש מוגבלויות אחרות של אנשים מסויימים במגזר כאן.
איוב קרא: אני יכול לומר שאתמול אישרנו הצעת חוק של תקציב הקולנוע לחמש שנים.