GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: אם מעסיק יקבל פעם אחת קנס של שלושים אלף ועוד פעם עוד שלושים אלף, הוא יבוא לבית-המשפט ויערער על זה ובית-המשפט לא יקבל את הערעור שלו משום שאותו אדם מעסיק אצלו עובדים לא חוקיים, זה יהיה במקום שהלחץ יהיה על העובדים הזרים הלא חוקיים כאשר אני צריך להתבזות מול העולם בתנאי האכיפה.
אליהו ישי: אני מאוד מקווה שהיועץ המשפטי יאשר את גובה הקנס, כי אחרת זה יבוא בהצעת חוק פרטית בכנסת.
אליהו ישי: אני חושב שצריך לצאת ביד קשה כלפי המעסיקים ואז אוטומטית אותם אנשים לא יעסיקו ואז לאותם עובדים לא חוקיים לא תהיה סיבה להישאר בארץ.
אליהו ישי: תמיד הגירוש הוא לא סימפטי, ועם שעבר תקופה כל כך קשה בהיסטוריה שלו, תמיד נראה לא טוב.
אליהו ישי: לפני שמגרשים עובד בחו"ל, אני מאוד מקפיד שהוא יקבל את כל התנאים שלו, הוא צריך לקבל פירוט מדויק כמה כספים הועברו, שכר מינימום, תנאים סוציאלים לעובדים הזרים ואני מאוד מקפיד על כך.
אליהו ישי: אני לא מסכים שיהיה אדם שיחזור לרומניה וידבר נגד מדינת ישראל בגלל שהוא לא קיבל מה שמגיע לו.
אליהו ישי: הוא צריך לקבל כל מה שמגיע לו, כמו שמקבל כל אזרח במדינת ישראל, מה עוד שכאשר הוא יוצא לחו"ל וטוען מה שטוען, זו פגיעה קשה מאוד במדינת ישראל.
אליהו ישי: אני רוצה שהעובדים הזרים יקבלו את כל מה שמגיע להם.
אליהו ישי: בעניין העובדים הזרים הלא חוקיים, היד הקשה מול המעסיקים כבר קיימת וככל שהיא תהיה יותר קשה, יהיה לנו הרבה יותר קל לאכוף את זה, פחות אנשים יבואו לארץ והרבה אנשים יעזבו את הארץ מאליהם.
אליהו ישי: לגבי העובדים הזרים הלא חוקיים צמצמנו בצורה דרסטית אצל הקבלנים וחבר הכנסת מצא מכיר את הוויכוחים שהיו לנו אתם, את המאבקים שהיו לנו בממשלה עם שר החקלאות ושר השיכון, ואת המאבק הקשה שהיה לי מול ראש-הממשלה כאשר לא פעם אמרתי לו שאם הממשלה תקבע את מספר העובדים הזרים ולא שר העבודה והרווחה, אני לא אהיה בממשלה הזאת.
אליהו ישי: כך אמרתי בממשלה הקודמת וחבר הכנסת יהושע מצא יכול להעיד על כך.
אליהו ישי: לא מקובל עלי שמספר העובדים הזרים ייקבע על-פי לחץ כי שר שמייצג את המשרד שלו רוצה יותר עובדים זרים.
אליהו ישי: אני מעדיף יותר פלשתינאים במקום אותם עובדים זרים, כי יותר קל לי עם הפלשתינאים.
אליהו ישי: הפלשתינאי מגיע לכאן, חוזר בסופו של דבר הביתה.
אליהו ישי: התופעה אצל העובדים הזרים היא הרבה יותר קשה.
אליהו ישי: אם לא היינו מתנהגים ביד קשה, היו כאן עכשיו מאות אלפי עובדים זרים לא חוקיים במדינה.
אליהו ישי: שיתוף הפעולה הטוב שהיה בין משרד העבודה והרווחה, המשרד לביטחון פנים ומשרד הפנים, הוא זה שיצר את ההרתעה מול אותם עובדים.
אליהו ישי: אני מרגיש שאם תהיה יד יותר קשה גם מול המעסיקים, תהיה פחות כניסה של עובדים זרים לארץ.
אליהו ישי: לגבי העובדים הזרים החוקיים צמצמנו בצורה משמעותית ובדעתי להמשיך לצמצם.
אליהו ישי: הייתה החלטת ממשלה להוריד בצורה משמעותית את מספר העובדים הזרים בענף הבנייה ובענף החקלאות.
אליהו ישי: לצמצום בענף הסיעוד התנגדתי.
אליהו ישי: אני לא יכול לעמוד מול משפחה אומללה במצב כל כך קשה ולהוריד את מספר העובדים בענף הסיעוד.
עוזי לנדאו: השאלה שלי היא כיצד קובע המשרד את המדיניות שלו, כמה אנשים לכל ענף, ואחר-כך כיצד מוצאים ההיתרים.
עוזי לנדאו: ההערה השנייה שלי היא לדברים שאמר אדוני השר לגבי כניסת פלשתינאים.
עוזי לנדאו: ראשית, כרקע כללי, לפני שנתיים נכתב ונתפרסם ספר ששמו כוח ההפרדה של דוקטור דן שיפטן, ספר ראשון מסוגו שמעלה באופן יסודי את השאלה האם מדינת ישראל מבקשת הפרדה מן הפלשתינאים או לא.
עוזי לנדאו: אדם יכול להיות בעד, אדם יכול להיות נגד, אבל מי שבעד הפרדה מן הפלשתינאים, צריך לתת לזה באופן בולט ביטוי ברור לגבי מדיניות העסקת עובדים פלשתינאים.
עוזי לנדאו: יש מי שאומר שאי-אפשר לסגור את הדברים באופן הרמטי, גם כאשר יש סגר, ומשום שאי-אפשר לסגור באופן הרמטי אסור להטיל סגר בכלל.
עוזי לנדאו: מי שמקשיב למה שאומרים אנשי מודיעין, בכלל זה מתאם הפעולות בשטחים, אני מציע לו לא להקשיב, לא לאמץ אוטומטית מה שאומרים נציגי מערכת הביטחון, בשום פנים ואופן לא.
עוזי לנדאו: הם צריכים למסור נתונים והם לא קובעים מדיניות.
עוזי לנדאו: אני חושב שגם אי-אפשר לקבל בשום פנים חוות דעת של גורמי מודיעין שסבורים שעובדים זרים מסוכנים מן הפלשתינאים.
עוזי לנדאו: אינני יודע מי אמר את זה.
עוזי לנדאו: הדברים מופרכים באופן בסיסי.
עוזי לנדאו: אני גם סבור שהעסקת עובדים אצלנו תואמת לתהליך מדיני או לכל דבר אחר ואני חושב שזה נכון בתנאי אחד, שכשהם יודעים שכשהם עושים בעיות, מפסיקים להם את הדברים האלה.
עוזי לנדאו: כלומר, יש מחיר בדברים האלה.
עוזי לנדאו: אם כל מה שהם יודעים, לא משנה איך הם יתנהגו, תמיד יוסיפו לעבוד אצלנו עשרות אלפים, אז מבחינתם זה תמריץ לעשות מה שמתחשק להם.
עוזי לנדאו: אסור לשכוח, וזה בוודאי יאמרו אנשי המודיעין ומערכת הביטחון, שכשאנחנו רואים את הכוורנים מפגינים אצלנו כי פרנסתם מתערערת לחלוטין, אנחנו רואים חקלאים על הקרקעות החקלאיות, כשאנחנו רואים גניבות רכב וכל אזרח ישראלי משלם היום בממוצע אלף שקל יותר בשנה ביטוח רכב, כשאנחנו רואים את הפשע המאורגן ההולך ומתרקם בין פושעים שלנו ופושעים שלהם, ואת המקלט הנעשה שם, אנחנו רואים כיצד הולכת רקמת שלטון החוק והסדר ונפרמת בגלל הקשר ההדוק הזה של היותם בתוכנו.
עוזי לנדאו: הם יודעים בדיוק לאיזה דירות לפרוץ, להיכן להגיע ומה לעשות, והחוצפה שלהם היא כזאת שהם כבר יכולים לאיים בנשק על מי שמפריע להם בעבודה.
עוזי לנדאו: זאת תופעה שהולכת יחד עם העובדים הזרים הפלשתינאים והיא לא הולכת יחד עם העובדים הזרים האחרים.
עוזי לנדאו: אני בכוונה מדגיש את זה.
עוזי לנדאו: יכול להיות ויכוח, אבל חשוב שנשים את העובדות על השולחן.
עוזי לנדאו: יכול להיות שחרף כל מה שאני אומר מסקנת המדיניות של הממשלה, בוודאי של השר, היא שעדיין עדיפים פלשתינאים וזה ויכוח מסוג אחר, אבל חשוב שאת הנתונים האלה אנחנו נשים על השולחן.
עוזי לנדאו: אני חסיד של הפרדה, ככל שהדבר הזה אפשרי, ואינני אומר שלא יעסיקו אצלנו פלשתינאים בכלל אבל את המספר הזה להוריד באופן מבוקר.
עוזי לנדאו: הם ידעו שכשהם מבצעים דבר מה, הם משלמים על זה מחיר.
עוזי לנדאו: כשנגרמים לנו נזקים, מורידים מן הכספים שמעבירים להם או מקצצים את מספר העובדים הפלשתינאים, ובל נחזור לתקופה של טרום האינתיפאדה ובזמן האינתיפאדה שברצותם הם מעמידים את ענף הבנייה, וברצותם הם מפעילים את המערכת הכלכלית.
עוזי לנדאו: אנחנו לא חיים על-פיהם.
עוזי לנדאו: אלה ההערות שרציתי להעיר לפני חובתו של השר לצאת.
עוזי לנדאו: אם אפשר לדעת מהי מדיניות השר לגבי מספר העובדים הזרים שצריך להעסיק בכל אחד מהענפים.
אליהו ישי: לגבי עצם צמצום העובדים הזרים החוקיים.
אליהו ישי: אני בדעה שצריך לצמצם יותר ויותר את מספר העובדים הזרים החוקיים.
אליהו ישי: יתכן מאוד שבסופו של דבר נשאיר אחוז אחד מכוח העבודה במשק שיהיה עובד זר.
אליהו ישי: אני חושב שלא צריך יותר מאחוז אחד במהלך השנים הקרובות.
אליהו ישי: צריך מספר מסוים אבל לא מעבר לזה.
אליהו ישי: לכן אני קובע אחוז קטן פלוס של עובדים לא חוקיים במקביל לעובדים הפלשתינאים ומעבר לזה לא צריך יותר.
אליהו ישי: צריך לעשות את הכל על-מנת לצמצם את מספר העובדים הזרים החוקיים ואנחנו נשב ונקבע במשרד על-פי קריטריונים ברורים כמה ענף החקלאות צריך, כמה ענף הבנייה צריך ביחס לצרכים וליכולת של הממשלה, אבל בענף הסיעוד אני לא יכול להרשות לעצמי להגביל את המספר משום שאם יש משפחה במצוקה קשה אני לא יכול לבוא ולומר לה שהיא לא תקבל כי עברנו את המכסה.
אליהו ישי: משפחה נמצאת במצוקה קשה והוועדה והרופאים החליטו שמגיע לה, היא צריכה לקבל.
אליהו ישי: אתמול קיבלתי מכתב של אישה עם ששה ילדים, כאשר ילד אחד הוא עם בעיות פיגור, ילד אחד מרותק למיטה ומאכילים אותו יום ולילה, עוד בן מפגר בבית, יש לה עוד שלושה ילדים בריאים.
אליהו ישי: איך היא יכולה לתפקד בלי עובד זר?
אליהו ישי: אני לא יכול לומר לה שתמתין כי עברנו את המכסה.
אליהו ישי: לגבי החקלאים אני יכול לקבוע קריטריונים, לעמוד מול החקלאים ולומר שאלה הם הקריטריונים, זה מה שאני מקצה ותחלקו את העובדים בצורה שוויונית.
אליהו ישי: כנ"ל בתעשייה.
אליהו ישי: אני רוצה להתייחס במספר מלים לדוח מבקר המדינה.
אליהו ישי: אני מוכרח לומר שבכל מה שקשור בתופעה של העובדים הזרים, צריכים באמת לנקוט יותר ויותר יד קשה וזו ההנחיה שלי לשירות התעסוקה.
אליהו ישי: זה לגבי הערת מבקר המדינה בעניין המעורבות של תנועת המושבים והתאחדות הקבלנים.
אליהו ישי: לגבי הערתו על ענישה בנוסף לקנס מינהלי, אני מוכרח לומר שהדבר הזה מקובל עלי, הדבר הזה לדעתי נכון ורצוי, אבל יש בעיה משפטית איך לבצע את זה.
אליהו ישי: גם אם נצטרך לעשות שינוי בחקיקה, על-פי המלצת המבקר אני מאוד ממליץ.
אליהו ישי: מעסיק צריך להבין שחוץ מהקנס המינהלי שהוא מקבל, אם הוא לא יקבל עובדים זרים, או יצמצמו לו את מספר העובדים הזרים, או שלא ידונו בבקשתו בשנה לאחר מכן, או שידונו בה עם קנס כזה או אחר – הוא יחשוב פעמיים.
אליהו ישי: תמיד אמרו לי במשרד שיש פה בעיה משפטית ואני שמח מאוד על הערת המבקר כי באמת צריך להפעיל שינוי חקיקה בעניין הזה.
אליהו ישי: אחריות הגבייה עברה למשרד המשפטים וכל התיקים הועברו למרכז הגבייה במהלך שנת 1999.
אליהו ישי: אני נאלץ לצאת את הישיבה.
אליהו ישי: יושב-ראש מינהלת העובדים הזרים ומנכ"ל שירות התעסוקה יתייחסו לכל הפרטים ולכל הדוח שנכתב.
אליהו ישי: אני מכבד ומעריך את הערות המבקר ומקבל אותן ככתבן וכלשונן, מה עוד שההערות מאוד חשובות.
אליהו ישי: בעניין הפלשתינאים צריכים לפעול בשכל ולראות את הפרת החוק שלהם בשטחי מדינת ישראל, אבל אני מוכרח לומר שלמרות הכל תמיד עדיף – על-פי השקפת עולמי, על-פי דעתי, גם על-פי מדיניות הממשלה ואני שמח שהיא גם של הממשלה הקודמת וגם של הממשלה הנוכחית – העסקת העובדים הפלשתינאים.
אליהו ישי: תמיד צריך לפעול בכל הכוח נגד מפרי החוק, וזה לא משנה אם אלה הם עובדים פלשתינאים או עובדים זרים, אבל איך שלא יהיה התופעה של העובדים הזרים מבחינתי היא הרבה יותר קשה וצריך לפעול נגדה ביד קשה מאוד.
אליהו ישי: מול הצורך הגדול שאתה מדבר עליו של כוח זר במדינת ישראל, עדיף לנו תמיד – ואני חושב שגם חבר הכנסת עזרא יסכים אתי – תמיד את העובדים הפלשתינאים תחת המגבלות שנקבע אותם, הכניסה, היציאה, סוג האנשים וכולי.
אליהו ישי: כל זה ניתן לבחינה ולבדיקה.
אליהו ישי: יש גם כאלה שלא רוצים להפר חוק ולא רוצים לבוא ולחבל, וצריך לדעת איך להתמודד עם הבעיה, אבל העובדים הפלשתינאים במדינת ישראל, מהסיבות שמניתי ושחלקן לא מניתי, תמיד עדיפים מאשר העובדים הזרים מעבר לים.
גדעון עזרא: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרת על הפלשתינאים.
גדעון עזרא: לשיטתך ולשיטתי, אנחנו נגד מדינה פלשתינאית.
גדעון עזרא: לשיטתך ולשיטתי, אתה רוצה שיהיה פיקוח במעברים שלנו ובעובדה שארצות ערב אינן מקבלות פלשתינאים לעבודה, אם אתה רוצה לשמור על יחסים תקינים - ואתה ואני וכל עם ישראל רוצה לשמור על יחסים תקינים – עם הפלשתינאים, אנחנו צריכים לספק להם תעסוקה וצריך לספק להם תעסוקה בעדיפות על העובדים הזרים.
גדעון עזרא: אני רוצה להגיד לך שיש כאן בלבול רב.
גדעון עזרא: ההפרדה היא דבר בלתי אפשרי ובלתי מעשי וזו אמירה בעלמא, לא תהיה גדר כמו שיש בעזה, ולכן אני חושב שצריך לתת עדיפות לפלשתינאים.
גדעון עזרא: יש הרבה מאוד מקצועות בהרבה מאוד מקומות שהפלשתינאים לא עונים על הבעיה ולכן לבוא ולקבוע מסמרות איפה כן ואיפה לא עובדים זרים והחלטות מגבוה, זה פשוט לא רציני לפי דעתי, ואתמול היה לנו דיון ארוך בעניין הזה.
גדעון עזרא: צריך לתת סמכויות לאנשים שנוגעים בדבר גם במשרד הפנים, גם במשרד העבודה והרווחה, גם במשרד לביטחון פנים על אישור מבוקר של עובדים זרים כאשר כל אחד ואחד ייקבע מראש איזה תפקידים הוא יכול למלא ותהיה לו חותמת בדרכון איזה תפקידים מותר לו לעשות ואיזה תפקידים אסור לו לעשות.
גדעון עזרא: כל הדברים האחרים לפי דעתי לא יצליחו.
גדעון עזרא: לבוא לבעל בית מלון שלא יהיה לו מי שישטוף לו כלים, הוא לא יוכל לעשות שם ארוחת בוקר.
גדעון עזרא: הסיפור של אילת, ויום קודם ראיתי מה קורה בים המלח, זה פשוט לא יעלה על הדעת.
גדעון עזרא: אלה הם ענפים מכניסים בצורה בלתי רגילה ואין להם כוח אדם.
גדעון עזרא: דיבר כאן השר על אחוז אחד.
גדעון עזרא: אני לא יודע, אולי זה חצי אחוז ואולי זה שלושה אחוז, אבל יש צרכים במדינת ישראל על-מנת שהיא תלך קדימה.
גדעון עזרא: צריך רק לדאוג לדבר אחד, שהחקיקה תהיה כזאת שמי שיעסיק – בהנחה שאתה נותן כוח אדם – שלא כדין, ישלם את הקנסות, אבל זה אחרי שהוא היה אצלך, ביררת את הצרכים, לא אישרת לו ובכל-זאת הוא העסיק.
גדעון עזרא: אפרים כהן היכה אתמול על חטא באילת על העובדה שעד היום הוא לא סגר את הנושא של העובדים הזרים שם.
גדעון עזרא: אני הבנתי שהולכים לאשר לאילת על השולחן 5,000 עובדים זרים, שזה עשרים אחוז מכוח העבודה כשהשר מדבר אתנו כאן על אחוז אחד.
משה דמרי: אני, בהנחיית שר העבודה, פתחתי את הנושא הזה ובאנו ואמרנו לבתי המלון שלא עוד העסקה בלתי לגלית, אנחנו נבנה קריטריונים אתכם ביחד, נאפשר לכם מתן היתרים אבל אנחנו מבקשים שמההיתרים האלה יועסקו עובדים שהגיעו באופן לגלי לארץ כעובדים שמשלמים ערבויות במשרד הפנים ויודעים שיש להם מחויבות מסוימת והם באו לתקופה מוגדרת ומוגבלת.
משה דמרי: לצערי הרב התגלעו כאן ויכוח בין משרד העבודה, בין שר העבודה לבין שר הפנים.
משה דמרי: שר הפנים רצה להלבין את העובדים הקיימים.
משה דמרי: כאשר הוא אמר שלא משנה איך הם הגיעו.
משה דמרי: היו שם גופים כלכליים שמעסיקים מסה רצינית של עובדים בלתי לגליים ובמידה ואותם עובדים היו צריכים לצאת החוצה, היה נגרם להם נזק גדול מאוד.
משה דמרי: הפעילו לחצים ואז משרד הפנים רצה להלבין את העובדים הקיימים.
משה דמרי: שר העבודה אמר בשום פנים ואופן לא.
משה דמרי: מי שהגיע לארץ באופן בלתי לגלי והוא עובד פה כבר ארבע וחמש שנים, מצפצף על חוקי מדינת ישראל, אין לי שום ביטחון שאם אני אתן לו היתר לעוד שנה, בתום השנה הוא יצא החוצה.
משה דמרי: הוא לא רצה לאפשר את זה ופה סלע המחלוקת.
משה דמרי: אנחנו את שלנו עשינו.
משה דמרי: בנינו קריטריונים, נתנו היתרים לכל מי שעמד בקריטריונים.
משה דמרי: יתרה מזו.
משה דמרי: אנחנו הסכמנו בתנאים מסוימים "להלבין" עובדים בלתי לגליים שהגיעו באשרה של עובד, לא באשרה של תייר שנמצא כאן כבר שלוש, ארבע או חמש שנים.
משה דמרי: הסכמנו גם לעובד זר שתמה האשרה שלו, לתת לו הארכה.
משה דמרי: הסכמנו לתנאים האלה.
משה דמרי: ללא שום קשר לעניין.
משה דמרי: תפקידי כמנכ"ל השירות הוא לבנות קריטריונים ולתת היתרים ואת שני הדברים האלה אני עשיתי.
משה דמרי: בתחום הבניין אנחנו קבענו שקבלנים שבונים באילת קיבלו תוספת של 25 אחוז על ההקצאה ביחס לקבלנים ישראלים שבונים בשאר הארץ.
משה דמרי: הכרנו בצורך הזה.
משה דמרי: אנחנו מכירים במפעלי תעשייה שצריכים מומחים זרים.
משה דמרי: אנחנו נותנים להם היתרים בהתחשבות יתרה.
חגי הרצל: אנחנו נפגשנו עם כל הנציגים של משרד העבודה, משרד הפנים, התאחדות המלונות, ראש העיר, כולל מנהל שירות התעסוקה.
חגי הרצל: מנהל שירות התעסוקה הודיע לנו שיש אך ורק כ150- היתרים בעיר אילת.
חגי הרצל: הם לא הגיעו להבנות בכל מה שקשור לעשרים אחוז.
חגי הרצל: הם הבינו שמותר להם להעסיק בשני מקצועות, עובדי מטבח ועובדים כלליים של ניקיון.
חגי הרצל: אלו שני המקצועות שהובטחו להם שיוסדר במסגרת העשרים אחוז מסך הצריכה הכוללת של העובדים הזרים.
חגי הרצל: נכון להיום, וזה מה שחשוב, 5,000 עובדים שוהים ללא היתר וזה הדבר החמור שמבחינתי חשוב שהוועדה הזאת תדע.
עוזי לנדאו: מה המנגנון שאתם הצעתם, אגב המדיניות שלכם, שתאפשר גם לקיים את המדיניות שלכם וגם לאנשים לחיות?
משה דמרי: אני אתן כאן עוד מידע לגבי בתי המלון באילת שחשוב לדעת אותו.
משה דמרי: העובדים הבלתי לגליים הם עובדים חסרי הגנה.
משה דמרי: הם לא מקבלים שכר מינימום, הם חיים בתנאים לא תנאים.
משה דמרי: מי שיעז להתלונן – יעוף מכיוון שאין לו היתר והוא אוכל לחם חסד מבתי המלון.
משה דמרי: יש אינטרס כלכלי מובהק לבתי המלון ושלוחיהם להמשיך במדיניות הזאת, להמשיך בערפל הזה.
גדעון עזרא: ההמלצה שלנו אתמול הייתה לתת סמכויות לנציג משרד העבודה והרווחה ונציג משרד הפנים באילת, אחרי שיהיו כאן דיונים בירושלים, לגמור את הנושא הזה ולהגיע להבנות בשטח.
גדעון עזרא: נכון להיום המשטרה הפסיקה לעשות מבצעים.
גדעון עזרא: יש גם אפקט נוראי כי במלון יושבים תיירים ופתאום נערך מרדף משטרתי אחרי עובדים זרים.
גדעון עזרא: זה מוציא דיבתנו רעה.
גדעון עזרא: אמר לנו מפקד המשטרה שם אתמול איך הוא מתכוון להסיע את המגורשים.
גדעון עזרא: בשנת 1998 הוא גירש 600, בשנה שעברה כבר 298, ונכון לשנת 2000 הוא לא גירש אף אחד.
גדעון עזרא: אני אומר לך שאף אחד לא עושה כלום.
גדעון עזרא: מנהלי בתי המלון רוצים להגיע להסדרים ולא מגיעים ואנחנו נראים נורא.
גדעון עזרא: מי שאומר שהדברים האלו ברורים, כדאי שייסע לשם ויראה איך הם בשטח.
אפרים כהן: לכן לקחתי על עצמי כיושב-ראש המינהלת שתוך שלושה שבועות אולי נמצא את הדרך למצוא את השפה המשותפת בין כל הגורמים הממשלתיים על-מנת לצאת בכבוד מהעניין הזה.
אפרים כהן: צריך לתת מענה מיידי כי אחרת אנחנו באילת בקטסטרופה.
אפרים כהן: הייתה תקופה שהייתה נדידה של עובדים זרים מהתחנה המרכזית בתל-אביב לכיוון אילת.
אפרים כהן: על-ידי מבצעים משולבים של משטרת ישראל ומחלקת האכיפה ובלמנו את העניין הזה וההרתעה הוכיחה את עצמה.
אפרים כהן: המצב היום הוא לא טוב למדינת ישראל, לא לעובדים הזרים ולא למערכת הממשלתית שמייצגת את הנושא.
עוזי לנדאו: אני בכל מקרה הייתי רוצה להעלות עוד כמה דברים שעלו בדוח ולקבל עליהם תשובות מפורטות.
עוזי לנדאו: לגבי הקמת מערך מידע ממוחשב.
עוזי לנדאו: אתם הייתם אמורים להפעילו בתחילת 1999 כשאחראי על זה משרד העבודה והרווחה.
עוזי לנדאו: משרד הפנים היה צריך להיות משולב בעניין זה, בעיקר בכל מה שקשור ברישום ביקורת הגבולות.
עוזי לנדאו: משרד האוצר היה אמור לאשר תקציבית חלק מן הפרוייקט שמשרד הפנים היה מעורב בו.
עוזי לנדאו: איפה עומדים הדברים האלה?
עוזי לנדאו: בנפרד אני מבקש להעביר מכתב למשרד האוצר כדי לדעת מהי עמדתו בנושא הזה.
עוזי לנדאו: אם משרד האוצר לא העמיד לרשות
עוזי לנדאו: כם תקציב, אני מבקש עוד השבוע לדעת על כך.
עוזי לנדאו: לי חשוב שאם ב1- ביולי אנחנו נפגשים בוועדה, הטענה הזאת של היעדר תקציב לא תעלה לשולחן.
עוזי לנדאו: אני מבין שמר כהן התכוון לנושא מערכת המידע או השלמת בסיס המידע הכולל עם השלמת הפן של משרד הפנים, כל יתר סוגיות המידע פתורות וקיימות.
עוזי לנדאו: מר כהן, איך הדברים עומדים בתחום הזה?
עוזי לנדאו: בכל הסוגיות האלה, מתי אפשר לקבל תמונה ברורה על כוונתו ודרכו של משרד העבודה והרווחה?
עוזי לנדאו: מתי תהיה לו תוכנית מסודרת לגבי שלושת הדברים האלה?
עוזי לנדאו: אני מבקש שבאותו מכתב תעביר לידיעתנו את הדרך שבה אתם מתכוונים לטפל בזה.
עוזי לנדאו: כמה זמן אתה צריך כדי להכין את זה?
עוזי לנדאו: השתנה משהו בתחום זה?
אפרים כהן: לדעתי מחלקת האכיפה תמשיך לפעול בנושאים סוציאלים ומה שיוחלט, מי אחראי על הגירוש, יוחלט בוועדת שרים.
אפרים כהן: לכן אמרתי שאין לי תשובה היום.
אפרים כהן: בעבר היה טיפול מערכתי, על-ידי זה שהמינהלת תיאמה בין המשרד לביטחון פנים, בין משרד הפנים או בין מחלקת האכיפה וזאת על-מנת להגיע לנתון הזה שהגענו אליו בשנת 1999.
חגי הרצל: שיטת העבודה, והיא ממשיכה לעבוד גם היום, היא שמשטרת ישראל ממשיכה לעסוק באכיפה.
חגי הרצל: אנחנו קבענו שני קריטריונים מועדפים לטיפול בנושא של אכיפה של שוהים ללא היתר.
חגי הרצל: זו אוכלוסייה שמעורבת בפלילים ושנקראת מוכווני מודיעין, ואוכלוסייה שנייה אלו הם עובדים שיש בכוונתם להפוך למהגרים ולהשתקע בארץ.
חגי הרצל: אלו שתי האוכלוסיות המועדפות בטיפול המשטרתי והוא מתבצע גם היום, גם באופן עצמאי, והוא נמשך לאורך כל הזמן.
חגי הרצל: שיתף הפעולה עם משרד העבודה היה שיתוף פעולה מצוין כיוון שהוא איפשר גם למי שנעצר על-ידי המשטרה, שהיה המשך טיפול מול אותם מעסיקים וזה בא לידי ביטוי גם בתחומים אחרים שתרמו מאוד לנושא של האכיפה.
ענת מאור: בנושא הזה של העובדים הזרים אנחנו דנים בכנסת בשלוש ועדות.
ענת מאור: יש ועדה מיוחדת שהוקמה לנושא העובדים הזרים, יש את ועדת העבודה והרווחה שממשיכה לדון בנושא, ויש את הוועדה לביקורת המדינה.
ענת מאור: אני שמחה שמאז יצא דוח מספר 49 של המבקר הגישה כולה השתנתה.
ענת מאור: כבר לפני שנתיים "קו לעובד" למעשה הציע לוועדת העבודה והרווחה את הגישה ההפוכה שמוצעת עכשיו והתקיימו סביב זה ויכוחים רבים.
ענת מאור: אני שמחה שהגישה אומצה על-ידי המשרד לביטחון פנים.
ענת מאור: הטענה היא שברגע שיקנסו את המעסיקים ולהם לא יהיה עניין להעסיק עובדים לא חוקיים, למעשה העובדים יצאו מרצונם הם ובכספם הם.
ענת מאור: זה מבטל את כל הצורך בגירוש.
ענת מאור: אני מציעה שהוועדה לא תדון בנושא לפי הדוח שיצא בשנת 1998 שהיה נכון לזמנו, לפי המדיניות שהייתה אז, אלא לאור המדיניות החדשה שנקבעה בחוק ההסדרים.
ענת מאור: אני חושבת שזה פשוט מהפך אדיר ולכן לא צריך עכשיו להתחיל לספור את ראשי העובדים הזרים אלא לפנות לנושא המעסיקים ולראות איזה אפקט זה גורם.
ענת מאור: ההערה השנייה היא לגבי אי-כניסת עובדים זרים או המשך אי-כניסתם והשאלה האם המשטרה עשתה משהו בעניין הזה.
ענת מאור: המצב היה פרוץ וכל יום דיווחו לנו שממשיכים להגיע ללוד מאות ואלפי עובדים.
ענת מאור: השאלה היא האם הנושא הזה טופל ואיך אנחנו עומדים בחלמאות הזו.
ענת מאור: אני מציעה שהוועדה תקבל על זה תשובה.
ענת מאור: אני מבקשת שנוציא מהלכסיקון את המילה גירוש.
ענת מאור: אני מציעה שנאמר הוצאה או החזרה למדינתם הם.
ענת מאור: זה כאילו עניין סמנטי, אבל זה לא סמנטי.
ענת מאור: אני מבקשת שהוועדה לא תדון אף פעם במדיניות ההוצאה מבלי שהיא דנה גם בזכויות האזרח והאדם של אותם אנשים, מהיום שעוצרים אותם, מה קורה אתם בזמן המעצר, איך נעשית השמירה על זכויותיהם וכולי.
ענת מאור: זה חלק אימננטי מכל הדיון כי אחרת אנחנו עושים להם עוול.
ענת מאור: יש נושא שלא שייך לוועדה, אבל בכל-זאת הייתי רוצה להעלות אותו.
ענת מאור: פרט לעניין שצריך לעסוק במעסיקים ולא בעובדים, עד שלא יעלו את השכר לעובדים הישראלים, אז עובדים ישראלים לא יעבדו במקצועות שעוסקים בהם עובדים זרים.
ענת מאור: למשרד העבודה והרווחה אני רוצה לומר שחוקי העבודה הכלליים שחלים על כל עובד צריכים לחול גם על העובדים הזרים וזה על-פי אמנות בינלאומיות ועל-פי החוק הישראלי.
ענת מאור: התחרות היא בלתי הוגנת והיא גורמת לנו מחד לאבטלה גדולה של ישראלים שזה דבר חמור ביותר עם כל תרבות האבטלה שמתחילה להיווצר, ומצד שני להמשך גידול מספר העובדים הזרים כאשר בפילוסופיה אני בהחלט מסכימה שצריך שיהיו כאן מינימום עובדים זרים.
ענת מאור: הפתרון לזה הוא קודם כל מבחינת אכיפת חוקי העבודה והעיקרי שבהם הוא שכר מינימום גם לעובדים זרים וכך תהיה תחרות ולא תהיה מוטיבציה להעסיק דווקא עובד זר אלא עובד ישראלי וזה היעד העיקרי.
ענת מאור: אני חושבת שבמקום עובדים זרים, צריך עם בוא השלום, להרחיב את הנישה של עובדים פלשתינאים.
עוזי לנדאו: אני מבקש להדגיש עוד דבר לעניין זכויות האזרח שזאת הערה חשובה.
עוזי לנדאו: הנושא עלה לדיון כאן היום רק באותה זווית שיובטח שכר המינימום.
עוזי לנדאו: דוח מבקר המדינה לא דיבר על סוגייה אחרת.
עוזי לנדאו: הגברת דניאלה במברגר-אנוש מהאגודה לזכויות האזרח, יש לך הערות לקראת סיום הישיבה?
עוזי לנדאו: השאלה שלי לאגודה לזכויות האזרח האם אתם בעד שכר מינימום קבוע בחוק פורמלי או לא.
עוזי לנדאו: אם כן, מה שכר המינימום שלפי דעתכם צריך להיות.
משה דמרי: לצערי הרב, מכיוון שהוויכוח הוסט בהשפעת אורחים שהיו באילת אתמול, על-מנת להחזיר בחזרה את הדברים לפרופורציות, אני מציג לפניך מסמך שיצא ממנהל המחלקה למתן היתרים לעובדים זרים בשירות התעסוקה ב5- בספטמבר ומופנה לראש מינהל האוכלוסין במשרד הפנים ובו הוא מכתב גם את ידידי אפרים כהן שמשום מה שכח אתמול את הדברים באילת, ואת מנכ"ל התאחדות בתי המלון אבי רוזנטל, ואת יושב-ראש התאחדות בתי המלון באילת, מר אהרן דקל, ואת גברת בתיה כרמון, ואת מר חיים שניצר מנהל משרד האוכלוסין באילת.
משה דמרי: מצורפת בזה הקצאת עובדים זרים לבתי המלון באילת ב5- בספטמבר.
משה דמרי: מי שדאג לארח את האנשים אתמול היו אלה ששה-שבעה בתי מלון שלא קיבלו את ההיתרים וניצלו את ההזדמנות.
עוזי לנדאו: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
עוזי לנדאו: נושאים 3, 4,5,ו- 6 עוסקים בדו"ח נציב תלונות הציבור.
עוזי לנדאו: לגבי הנושא הראשון מועד הנחת דו"ח מבקר המדינה מס' 50ב' על שולחן הכנסת,ישנו עניין שהחוק מחייב, רשות הדיבור למבקר המדינה:
אליעזר גולדברג: מדובר על 10 שבועות להנחת הדו"ח על שולחן הכנסת.
יהושע מצא: הדו"ח השנתי?
אליעזר גולדברג: הדו"ח השנתי.
אליעזר גולדברג: עשרה שבועות מאז שהוגש לראש הממשלה וליו"ר הוועדה, אבל ישנה אפשרות להקדים בשבועים או לאחר בשבועיים את המועד הזה על פי החלטת המבקר בהתייעצות עם הוועדה.
אליעזר גולדברג: אני מבקש לפרסם את הדו"ח, אני אגיש אותו מחר, אבל אני אבקש לפרסם אותו ב– 3 במאי, שזה מספר ימים אחרי עשרת השבועות.
יהושע מצא: כמה ימים אחרי יום העצמאות?
אליעזר גולדברג: בתקופה זו נכנסנו לפסח, ויום העצמאות.
אליעזר גולדברג: יום העצמאות יוצא ב- 10 במאי.
יהושע מצא: לא הייתי מקלקל את מצב הרוח ביום העצמאות.
אליעזר גולדברג: אולי ישופר מצב הרוח.
יהושע מצא: דו"ח מבקר מדינה לעולם לא שיפר את מצב הרוח, שתהיה קצת שמחה, זו דעתי.
אליעזר גולדברג: אם אנחנו מקדימים, זה פסח.
יהושע מצא: אני לא רואה בזה עיקרון, אבל שתישאר קצת שמחה בלב.
אליעזר גולדברג: בלי קשר לתוכן, אני בטוח שגם שמחה תהיה.
משולם נהרי: אתה מניח אותו עכשיו?
אליעזר גולדברג: מחר אני מגיש אותו לראש הממשלה וליו"ר הוועדה.
אופיר פינס-פז: למה אי אפשר לפרסם אותו כשאתה מגיש אותו?
אליעזר גולדברג: מפני שאנחנו צריכים לקבל את תגובות ראש הממשלה.
אופיר פינס-פז: התגובות משנות את זה, זה לא דו"ח סופי?
אליעזר גולדברג: זה דו"ח סופי.
אליעזר גולדברג: משרד ראש הממשלה קובע את עמדתו בספרון נפרד, וזה מצטרף כהערות ראש הממשלה על מסקנות הביקורת, אבל זהו הדו"ח הסופי, שיפורסם עוד כ- 10 שבועות.
אליעזר גולדברג: אני מניח שבתמרון בין כל המועדים והחגים וימי הזיכרון, זהו התאריך הנוח ביותר, זה יוצא עשרה שבועות וחמישה ימים.
עוזי לנדאו: אז מה אדוני המבקר מבקש?
אליעזר גולדברג: זו קביעתי בהמלצה.
יהושע מצא: שהפרסום החוצה יהיה ב- 3 במאי.
יהושע מצא: איזה אפשרות אחרת ישנה לפי המחויבות, לאחר כמה ימים או להקדים?
אליעזר גולדברג: אפשר גם וגם.
אליעזר גולדברג: 3 במאי יוצא מספר ימים לאחר עשרת השבועות.
עוזי לנדאו: אם אין הודעות נוספות אני מעלה להצבעה את הצעת המבקר.
שלומית לביא: עוד דבר, עוזי ברלינסקי התקשר, ומסר שמבחינת משרד ראש הממשלה, אין להם בעיה עם התאריך הזה.
עוזי לנדאו: מה שיכול לעורר עוד יותר את חמתו של חבר הכנסת מצא.
יהושע מצא: לבקשתו של המבקר הם שקלו ובדקו תאריכים.
עוזי לנדאו: ברשות
עוזי לנדאו: כם אעלה להצבעה לאישור את בקשתו של המבקר.
עוזי לנדאו: הצבעה בעד: 3 נגד :2 הבקשה אושרה השלושה במאי הוא התאריך.
עוזי לנדאו: הארכת תקופת כהונתה של תת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
עוזי לנדאו: אני מעלה להצבעה את הנושא השני, הארכת תקופת כהונתה של תת ועדה לענייני ביקורת המדינה, אני מבקש לאזכר ולומר את הדברים הבאים: "בישיבת הוועדה ביום ה- 24 בינואר מונתה תת הוועדה לענייני קהיליית המודיעין כשתקופת כהונתה הוגבלה עד ה- 15 בפברואר.
עוזי לנדאו: הוועדה דנה בנושא פרסום תמצית דו"ח מבקר המדינה על מערך החוקרים בשב"כ", הוועדה כלומר לתת הוועדה.
עוזי לנדאו: "לאור העובדה שעל הוועדה לדון גם בבקשתו של עו"ד איתן פלג, להעניק לו ולמרשיו זכות לעיין בדו"ח עצמו, יש צורך להאריך את תקופת כהונתה של הוועדה".
עוזי לנדאו: אני אוסיף, הוועדה הזו צריכה להתחיל לעבוד באופן שוטף קבוע על כל הדברים, בלי כל קשר לעו"ד איתן פלג.
עוזי לנדאו: "לפיכך מתבקשת הוועדה להחליט להסיר את ההגבלה על תקופת כהונתה של תת הוועדה ולאפשר לה לפעול באופן קבוע", ואני מוסיף, מעכשיו עד סוף הקדנציה.
עוזי לנדאו: הדיון באורח יסודי כבר התנהל בישיבה הקודמת, אלא אם כן אני אראה שלחבר הכנסת נהרי יש דברים להוסיף על מה שאמר אז.
משולם נהרי: אז נאמר שיתקיים דיון במועד מאוחר יותר, בינתיים לתת הערכה, על פי בקשת המבקר עד ה- 15 בחודש.
עוזי לנדאו: הדיון עצמו התקיים, אם יש לחברי הכנסת דברים להוסיף, אז נוסיף עכשיו .
עוזי לנדאו: אם כי הייתי מביא את זה להצבעה כי הוועדה כבר עברה כנסת מספר חודשים, בעיקר מאז קמה, אני לא מוצא סיבה מדוע לא תתחיל הוועדה הזו לעבוד באופן קבוע?
משולם נהרי: אני מבין שאתה בעמדתך הקודמת.
עוזי לנדאו: בוודאי.