GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אני רוצה להדגיש שבית משפט לתביעות קטנות כשמו הוא, צריך להיות זול, יעיל, מהיר, ולשם כך כולנו צריכים לשאוף ולהגיע.
אמנון כהן: מאז שחוקק החוק עברו הרבה מאוד שנים, וצריך לטפל.
אמנון כהן: לדעתי החוק צריך להיות מותאם למציאות הקיימות של היום, לראות את הנושאים שמנוצלים לרעה כתוצאה מאי חקיקה נכונה או תיקון כזה או אחר, לכן אני מבקש מהנהלת בתי המשפט, מהשופט דן ארבל, אני רוצה לקבל את התוכנית בנוגע למסירה, מכיוון שמנצלים את זה גם לרעה, ולראות איך אנחנו רואים מצד אחד לתת לו את הזכויות המלאות, מצד שני לתת פחד, שהוא ידע שאם הוא לא יבוא ולא יגיע, שיהיה לו לא כדאי לעשות את זה.
אמנון כהן: אז תוכנית כזו יצירתית, איך אנחנו משנים את זה.
אמנון כהן: אם תחליטו את זה בחקיקה, בחקיקה, אם תחליטו שזה יהיה בתקנות, בתקנות, אבל אני רוצה לקבל תוך כמה זמן אפשר יהיה לבנות את התוכנית הזאת בערך, התחלנו את זה בזמן, לפי מה שאתה יכול.
דן ארבל: שישים יום,
אמנון כהן: תוך שישים יום אנחנו רוצים לקבל את התוכנית הזאת, אני שמחתי מאוד שאתם מחשבתם את כל מחלקת המזכירות וכל הנושא שהועלה בדוח מבקר המדינה, שכבר אמרת שזה טופל, פועל בכל בתי המשפט לתביעות קטנות, אולי גם בנושאים אחרים, הפקתם לקחים, אני מאוד שמח על כך.
אמנון כהן: בנוגע למועצה לצרכנות, מתבקשים לעזור ולהכין בנוגע לייצוג עורך דין וגם פיצוי ללא הוכחת נזק, אם יש לכם משהו, כמובן זה תפקיד שלי ואני אוכל להעביר את זה, לתאם את זה עם משרד המשפטים, לראות שכל הנושאים הללו לא פוגעים באיזה שהוא צד, אלא באמת לטובת הצרכן, לטובת הציבור.
אמנון כהן: תוך כמה זמן אדוני יוכל להכין לנו את זה?
אבי וינברג: בחודש הקרוב,
אמנון כהן: עד סוף החודש נגיד לך בסדר, עד אמצע החודש הבא, נהיה בקשר עם המועצה לצרכנות בנוגע לשני הנושאים הללו.
אמנון כהן: אנחנו נעקוב כמובן.
אמנון כהן: אני רוצה להודות לכולם על הדיון, והמשך שיתוף פעולה פורה, למען עם ישראל.
אמנון כהן: הדיון היום זה משרד הפנים פנקס הבוחרים לכנסת ה-16, מהימנות נתונים, עמ' 705 בדו"ח מבקר המדינה.
אמנון כהן: אנחנו נמצא את עיקרי הממצאים בדו"ח, ונלמד את הדברים וכמובן, ראיתי פה גם התכתבות של מנכ"ל המשרד שהיו דיונים בנושא והוקם איזה שהוא צוות, היינו רוצים להתעדכן איפה עומדים הדברים, בשביל הבחירות הבאות, אולי זה יהיה עוד כמה חודשים, שפנקס הבוחרים יצא.
אופיר פינס-פז: השאלה היא האם 2800 האלה גם הצביעו?
אופיר פינס-פז: מאיפה אתה יודע שלא, שאל את מבקר המדינה.
אמנון כהן: לא, נשאל, אבל לא כל ה-2800.
אברהם פורז: יש כאלה הטוענים שכ-10 מהם כן הצביעו, לא?
אמנון כהן: חלקם כן הצביעו.
אברהם פורז: היה להם קשה להגיע לקלפי, בגיל 130, זה לא פשוט.
אמנון כהן: אז פשוט החליפו אותם.
משה גפני: אלו שהצביעו יש רשימת ישובים איפה שהם הצביעו.
אמנון כהן: יש, מקומות מסוימים, תכף נשמע, אבל יש כאלה שעזבו את הגבול, ורשומים שהם בכלל לא נמצאים בארץ, מסתבר שהם היו בחו"ל אבל הצביעו בכל אופן.
אברהם פורז: אפשר לדעת את רשימת הישובים.
אמנון כהן: יש הכל, אבל פה זה בדיקה מדגמית.
אמנון כהן: זו היתה בדיקה של 2000 - -
אברהם פורז: אפשר לקבל את רשימת הישובים שאני אדע.
אמנון כהן: אנחנו נשמע את ממצאי הדו"ח, כל שיהיה בידם לתת תוכל לקבל כמובן, אבל המטרה שלנו שלבחירות הבאות שיהיו בעוד כמה חודשים, שפנקס הבוחרים יהיה מוכן ומעודכן, בחירות שעלולות להיות, או עשויות להיות.
אמנון כהן: בבקשה ניתן לנציג מבקר המדינה שעסק בדו"ח, בתיק הזה, בבקשה להציג את עקרי ממצאי הדו"ח.
יוסף הירש: הנושא שבקשנו להתמקד בו כפי אנחנו מבינים אותו זה הנושא של מאגרי מידע, השימוש במאגרי מידע, אמינות מאגרי המידע, ומה שניתן לפעמים לעשות זה לנצל לרעה ולא לשימוש נאות במאגרי מידע ובאם יש ספק לגבי אמינות שלהם.
יוסף הירש: לצורך זה אנחנו ביקשנו לבדוק את פנקס הבוחרים לכנסת ה-16 שנגזר ממרשם האוכלוסין, היו ביום הבחירות זה יום 28.1.2003, זה 4,720.000 בעלי זכות בחירה, ומהם אנחנו לקחנו 94 קלפיות ששם אנחנו חשבנו שבעלי זכות בחירה שהגיל שלהם הוא מ-110 ומעלה, יש שאלה לגבי מידת הסבירות שהאם הם עדיין בין החיים.
יוסף הירש: מצאנו 2829 כאלה, לגבי הקלפיות שאנחנו בדקנו, כיוון שאין מערכת ממוחשבת לגבי הנתונים של המצביעים בפועל, לקחנו מדגם של 94 קלפיות.
אמנון כהן: לא הבנתי, אין מערכת ממוחשבת מי שהצביע?
אמנון כהן: לא מקלידים את זה, הרי מסמנים כל מי שבא להצביע.
אברהם פורז: אבל אחר כך שומרים את זה בארגזים.
אמנון כהן: לא מעדכנים, רק ידני.
אמנון כהן: אחרי שהציבור הצביע, בועדת הקלפי מסמנים הרי מי הצביע, מוחקים במקום, זה נשמר באיזה מקום אבל לא מקלידים את זה חזרה מי בסופו של דבר הצביע ומי לא הצביע.
אופיר פינס-פז: בטח שלא, בטח גם זורקים את זה תוך כמה זמן.
אופיר פינס-פז: אז משמידים את הראיות.
אברהם פורז: אם יש טענה לזיוף, או משהו, אז בודקים את זה, אחרי זמן אין לזה טעם.
אהוד שיל"ת: אחרי זמן קצר מאד.
אופיר פינס-פז: אחרי כמה זמן משמידים את הקלפיות, מתי משמידים את החומרים של הקלפיות, אחרי 3 חודשים.
אופיר פינס-פז: אני לא זוכר פשוט.
אהוד שיל"ת: עקרונית אחרי שבע שנים, אבל בפועל למעלה מ-20 שנה לא השמידו.
אמנון כהן: שבע השנים האלה, זה עדיין נמצא.
אהוד שיל"ת: הפרוטוקולים, אתה מדבר על פנקסים - -
אברהם פורז: הוא מדבר על בעלי זכות הבחירה שעושים פס שמישהו הצביע.
אהוד שיל"ת: אני חושב שאחרי תום התקופה של הערעורים, פחות או יותר, משמידים.
אופיר פינס-פז: מתי זה, תוך כמה זמן?
אהוד שיל"ת: נדמה לי 30 יום אחרי הבחירות.
אופיר פינס-פז: 30 יום אחרי הבחירות, אפילו לא שלושה חודשים.
אופיר פינס-פז: 30 יום.
יוסף הירש: הערעורים, עד תקופת הערעורים, אבל מידי מבקר המדינה פונה ומבקש להשאיל פנקסים מסוימים או המשטרה שחוקרת - -
אמנון כהן: כשיש מידע מסוים.
יוסף הירש: מבקשת לא להשמיד.
יוסף הירש: אז לא משמידים.
אופיר פינס-פז: זה שזה תוך 30 יום זה על פי חוק, נכון, ואם רוצים לשרד את זה צריך לשנות את החוק.
משה גפני: מה על פי חוק, על פי חוק - -
אופיר פינס-פז: השמדת חומר הבחירות.
אמנון כהן: אופיר, אתה רוצה לשנות.
אמנון כהן: בואו נשמע את הממצאים.
יוסף הירש: כיוון שכך, עשינו בדיקה ידנית של 94 קלפיות, ביניהם נמצאו 404 קשישים בעלי זכות הצבעה שגילם הוא 110 ומעלה, וביניהם נמצא ש-7 מביניהם הצביעו, דבר שלא יתואר, כל השבעה האלה שהצלבנו את הנתונים שלהם מול הנתונים של המוסד לביטוח לאומי, של זכאים לקצבת זקנה או שאירים, הם לא היו זכאים, ולכן זה מטיל ספק - -
אברהם פורז: איך הביטוח הלאומי מחק אותם מזכאים לקצבת הזקנה.
יוסף הירש: להם יש יד קצת קלה בענין הזה, הם עושים חקירות משלהם.
חיים דוד: צריך רק לידע אותם.
אמנון כהן: עוד שאלה, אתם התמקדתם בקשישים.
אמנון כהן: יתכן ויש צעירים שעזבו את הארץ.
אמנון כהן: יתכן ויש נפטרים צעירים שגם לא דווחו.
אמנון כהן: זאת אומרת אם התמקדתם בקשישים בקנה מידה עדיין לא מספיק, יכול להיות שזו תופעה רחבה יותר.
יוסף הירש: עשינו שתי הצלבות, אחת של קשישים בני 110 - -
אופיר פינס-פז: למה בני 110 למה לא בני 100.
יוסף הירש: שאלה טובה, אבל הסבירות שבני 100 בחיים היא יותר גדולה מהסבירות של בני 110, 120 ומעלה.
אופיר פינס-פז: הלכתם על בטוח.
אופיר פינס-פז: הסבירות של 120 בחיים היא יותר גדולה מאשר הסבירות של 130 בחיים.
יוסף הירש: הצלבנו את זה בכל הנתונים, עם נתונים של ביטוח לאומי, האם הם מקבלים קצבת זקנה, והעלנו את הנתונים - -
אמנון כהן: יכולת להגיד בני 60 או 70 שנה, למה לא מ-70, או 90 שנה.
יוסף הירש: השאלה היא טובה.
יוסף הירש: הנתון המענין שלא מופיע בדו"ח, יש כ-8500 קשישים בני 100 ומעלה.
יוסף הירש: שרשומים בפנקס.
יוסף הירש: כ-8500 בני 100 ומעלה שרשומים בפנקס.
יוסף הירש: אנחנו צמצמנו את הבדיקה שלנו לאוכלוסייה שהסבירות שהיא בחיים קטנה בהרבה.
משה גפני: מה ההליך כשמישהו נפטר.
אמנון כהן: תיכף תענו על זה, איך תהליך של נפטר, איך זה הולך לפה, אם לא נדע מה הבעיה הרי לא נוכל לטפל בה.
אמנון כהן: אז לכן אנחנו נלמד את זה פה, ונראה, ויגידו איך הטפול הזה עובד.
יוסף הירש: לגבי הקבוצה הזאת של הקשישים אנחנו התמקדנו באותם הקשישים בני 110 ומעלה, שרשום שהם נמצאים בארץ ולפי משטרת הגבולות הם לא עזבו את הארץ.
יוסף הירש: הקבוצה השניה, יש ספק יותר גדול שהם בין החיים כיוון שלא תמיד יש רישום של אלה שעזבו את הארץ,
חיים דוד: מנתוני הבדיקה שלנו עלו בעיות, במרשם היציאה והכניסה מהארץ.
אברהם פורז: זה ברור שמישהו יוצא לחו"ל ונפטר בחו"ל ואין דווח לנו על פטירתו אז הוא בחזקת חי.
אברהם פורז: אני יודע מנסיוני האישי, אני קניתי בית מסופרת בשם רחל איתן, היא כתבה ספרים, היא באיזה שהוא שלב עזבה את הארץ, והיא עדיין מקבלת הודעות לבוחר לכתובתי.
אברהם פורז: אני יכולתי להצביע במקומה.
אמנון כהן: היא חיה בינתיים.
אברהם פורז: לא היא נפטרה.
חיים דוד: אבל הביטוח הלאומי סביר שלא משלם.
אברהם פורז: היא נפטרה בארצות הברית.
משה גפני: למה סביר שהביטוח לאומי לא משלם.
אהוד שיל"ת: כי הם עושים בדיקות.
אמנון כהן: עושים בדיקה.
אמנון כהן: אז למה ביטוח לאומי כשעשו את הבדיקה, למה לא מעדכן את משרד הפנים.
יוסף הירש: מעבר לכך אנחנו מיקדנו, ציינו בביקורת שנמצאו לפני מרשם האוכלוסין בפנקס הבוחרים, 68 קשישים בני 134 ומעלה, שהסבירות שכנראה הרשום לגביהם במרשם האוכלוסין לא מדויק.
יוסף הירש: קבוצה שניה שלגביה עשינו בדיקה זה הנתונים לגבי כאלה שלפי רישומי ביקורת הגבולות עזבו את הארץ עד 27 לינואר 2003 ולא שבו אליה, משמע שכנראה ביום הבחירות לא היו בארץ, ובכל אופן היו בחלקם שהצביעו.
אופיר פינס-פז: כמה כאלה גיליתם.
יוסף הירש: ארבעה.
יוסף הירש: קודם כל יש, הקבוצה כולה לפי נתוני ביקורת הגבולות זה 421,000.
אופיר פינס-פז: זה כולל יורדים.
יוסף הירש: כן.
יוסף הירש: אלה, מתוך אלה לקחנו מדגם של 100 קלפיות, שבהם היו 18,4230 מצביעים, זה לפי נתוני ביקורת הגבולות לא היו בארץ במועד הבחירות, מתוכם נמצא 154 הצביעו, לכאורה, וזה כמובן מעלה ספק או לגבי מהימנות הנתונים בביקורת גבולות, או לגבי זיופי בחירות.
אופיר פינס-פז: חשד לגבי טוהר הבחירות.
אופיר פינס-פז: אם אתה עושה מזה מכפלה,- -
יוסף הירש: זה בערך 0.83%, זאת אומרת זה יכול להגיע ל-3500 מצביעים.
אופיר פינס-פז: מ-421,000.
חיים דוד: אנחנו חייבים לסייג את הנתונים, אחרת המספר הזה של 150, חלק גדול מאד, הרישומים של יציאה מהארץ הם אינם נכונים.
חיים דוד: מדוע, כי מצאנו לגביהם לאחר מכן עוד יציאות מהארץ.
חיים דוד: די שכניסה לא נרשמה, אבל לכאורה היו בארץ.
יוסף הירש: עשינו לגבי ה-154 בדיקה כפולה.
יוסף הירש: בחלק נמצא שכנראה יצאו פעמיים, כתוצאה מביקורת הגבולות הם מוטלים בספק.
יוסף הירש: לגבי 102 מבין 154, בשתי הבדיקות הסתבר שלפי הרישומים של ביקורת הגבולות הם אכן עזבו את הארץ.
יוסף הירש: ודאות אין.
יוסף הירש: לפי הבדיקות שלנו.
יוסף הירש: וודאות היא גבוהה יותר לגבי 102.
אופיר פינס-פז: 100 מ-150.
אופיר פינס-פז: אז זה זיופי בחירות, כנראה.
יוסף הירש: כנראה.
חיים דוד: לכאורה.
אמנון כהן: הכל לכאורה.
אופיר פינס-פז: החומר הועבר למשטרת ישראל?
אמנון כהן: תיכף נשמע מה צריך לעשות, בוא נלמד קודם.
יוסף הירש: בעיקרו של דבר אנחנו העברנו את הנתונים האלה למשרד הפנים, משרד הפנים השיב לנו שהוא אכן חושב שיש צורך להקים ועדה משותפת על מנת שתבחן את הנושאים, גם לגבי, הוא עוד הודיע לנו במהלך, עוד לפני פרסום הדו"ח, עוד לפני הגשת הדו"ח, הודיע לנו בנובמבר 2003, אנחנו גם ציטטנו את התשובה שלהם, ומבחינה זאת אנחנו תמימי דעים עם משרד הפנים, לגמרי.
אמנון כהן: היית בשלב הזה רוצה לשמוע את משטרת הגבולות, או איש מודיעין כאן.
אופיר פינס-פז: אני מסכים איתך, אבל למה אתה לא שואל את המבוקר הראשי, המבוקר הראשי זה משרד הפנים, והממונה על הבחירות.
אמנון כהן: בסדר, אני רוצה ללמוד.
אופיר פינס-פז: תשובה ראשונה.
אמנון כהן: בסדר, אנחנו ניתן לכולם.
משה גפני: מדוע לא הלך קודם למשטרה.
אופיר פינס-פז: נלך למשטרה בגלל ענין רישום היציאות והכניסות.
אמנון כהן: לא לחקירות רק בגלל איך קורה מצב שאזרח עוזב את גבולות הארץ, איך קורה מצב, אני לא פעם עברתי במשטרת גבולות, ודרכון בודקים, מעדכנים משהו במחשב, ואני יוצא, וכשאני חוזר אני חייב לעבור בדלפק הזה או אחר, רושמים גם עם חותמת.
אמנון כהן: עליו פניו נראה שהכל נרשם, ואיפה רושמים את זה שלא מעודכן מישהו, שמשרד הפנים לא מעודכן, תוצאה מכך מרשם אוכלוסין לא מעודכן, כתוצאה מכך גם פנקס הבוחרים לא מעודכן.
אמנון כהן: משהו רופף, או שזה בתדירות היציאה וכניסה של אותו בן אדם.
אמנון כהן: אבל זה לא חייב, מה זה משנה, פעם או מאה פעמים, כי זה נרשם במחשב.
אמנון כהן: האם הכל ממוחשב, לכן פה אנחנו רוצים לדעת, ואדוני השר, הרי כולנו מבין שלפעמים קול אחד קובע להטות את הבחירות, תבין.
אופיר פינס-פז: לא בכנסת, אבל ברשויות המקומיות.
אמנון כהן: ברשויות המקומיות זה ברור.
אמנון כהן: כן, גם רשויות מקומיות, אמנם נבדק לכנסת ה-16, לכן חשוב מאד הפן הזה, והכי חשוב שמהימנות שהציבור ידע שפנקס הבוחרים הוא נכון, ואמיתי, עד כמה שאפשר.
אמנון כהן: ואני באמת רוצה ללמוד איפה הליקויים, שאם נדע איפה הליקויים ואנחנו יודעים איפה הליקויים שנדע לתקן אותם לפנקס הבוחרים הבא, זה יכול להיות בעוד חודשיים שלושה, או שנתיים, אבל צריך להערך.
אמנון כהן: לכן אנחנו יודעים לפחות מה הבעיה אם אתם, משטרת הגבולות, שיודעים שכניסות ויציאות מבחינת
אמנון כהן: כם איך אתם רואים את זה, איך אתם עומדים לתקן את זה, ואם לא ידעתם את זה מקודם, זאת אומרת לפני הביקורת, ידעתם וצמצמתם אולי, אנחנו רוצים לדעת.
ששי אלעמרי: ראשית חשוב להבין דבר מאד חשוב, יש במדינת ישראל מספר מערכות, מספר מאגרי מידע שמנהלים את הרישום של ביקורת הגבולות.
ששי אלעמרי: יש מאגר ראשי, שנקרא וחשוב שנבין את המונחים נקרא מערכת הנתב"ג, זו המערכת הממוחשבת שנמצאת בכל אחד ממעברי הגבול הבינלאומי עם הארץ.
ששי אלעמרי: זאת אומרת, בכל נקודת גבול, מוצבת מערכת כזו.
אמנון כהן: גם ים?
ששי אלעמרי: כולם.
ששי אלעמרי: כל מעבר שמשרד הפנים הגדיר אותו כמעבר גבול בינלאומי מוצבת שם מערכת הנתב"ג מחשבים של מערכת הנתב"ג.
ששי אלעמרי: זאת אומרת יש שכל מרכזי שכל הקלדה באחד המחשבים מיד מועברת למערכת הזאת.
ששי אלעמרי: המערכת הזאת מורכבת את כל התנועות.
ששי אלעמרי: בסוף כל יום, למעט יום שישי בערב, מועברים, קוראים לזה מנה, מועברת המנה הזאת של כל הנתונים שנאגרו מכלל מעברי גבול, למספר גורמים, למשטרת ישראל, למשרד הפנים, שרות הבטחון.
ששי אלעמרי: ולגורמים אחרים, שלא מנהלים את פנקס הבוחרים.
ששי אלעמרי: המערכת הזאת אם נבין נכון, זו מערכת אאוט, זאת אומרת כאן יש את כל הנתונים.
ששי אלעמרי: מה שהאדון אמר, שהוא בדק את הנתונים מול נתוני הביטוח הלאומי ודברים כאלה.
ששי אלעמרי: אני עכשיו רוצה להסביר עוד.
אמנון כהן: זאת אומרת נתונים שלך או נתונים של ביטוח לאומי, ומשרד הפנים.
ששי אלעמרי: זה אני רוצה להסביר לך.
ששי אלעמרי: זה לא בדיוק כך.
ששי אלעמרי: משטרת ישראל גוזרת ממה שמתקבל מהנתב"ג וגוזרת את הנתונים שלה, משרד הפנים מקבל את המנה יש לו ממשק מחשובי וגוזר את הנתונים שהוא צריך ומסדר את הנתונים איך שהוא סבור.
ששי אלעמרי: גורם שלישי, גוזר את הנתונים מהמאגר ומנהל מאגר משלו.
ששי אלעמרי: המאגר הרשמי של מדינת ישראל, ומי שאמון על מתן תשובות לציבור במדינת ישראל זה משרד הפנים.
ששי אלעמרי: זאת אומרת, אם אני אזרח מגיע ללשכת ביטוח לאומי לדוגמה, ומבקש לקבל קצבה, אומרים לי, אתה נמצא בחו"ל, האזרח הזה לא יעשה חכם אם הוא יפנה למשטרת ישראל ויגיד, רבותי, וזה בדרך כלל מה שעושים, פונים למשטרת ישראל ואומרים, תראו, אני פה, הנה יש לי חותמת בדרכון, וביטוח לאומי מספר לי שאני בחו"ל.
אמנון כהן: איך קורה מצב כזה?
ששי אלעמרי: עכשיו, במקרים כאלה אנחנו בדרך כלל מפנים אותו למשרד הפנים, ומשרד הפנים צריך לבדוק במאגרים שלו.
ששי אלעמרי: במידה ומשרד הפנים לא מוצא את האדם במאגרים שלו, אנחנו מול משרד הפנים מנהלים תקשורת רציפה, משרד הפנים מקיש לנו שאילתא, לבדוק האם האדם הזה אכן נכנס לארץ, או לא נכנס לארץ.
ששי אלעמרי: איך קורה מצב כזה.
ששי אלעמרי: מערכות מחשב זה מערכות מחשב שיודעות לדבר בשפות מסוימות.
ששי אלעמרי: ואם אני מעביר נתונים, הצד השני מקבל או לא מקבל, יש מערכות לקליטת נתונים יש מערכות בקרה על קליטת הנתונים וכו'.
ששי אלעמרי: לפעמים, קורים מקרים כאלה, שהרישום בביקורת הגבולות קיים אצלנו במשטרת ישראל, ובמאגר נתוני משרד הפנים הוא לא מופיע.
ששי אלעמרי: איך קורה, דבר כזה - -
אברהם פורז: בביקורת הגבולות אתם מקלידים מספר זהות?
ששי אלעמרי: לישראלים זה המפתח הראשי.
ששי אלעמרי: מספר זהות, ומספר דרכון.
אברהם פורז: ברגע שטועים באחת הספרות, יש כבר שיבוש.
ששי אלעמרי: לא, אז לא, לא מדויק - -
אמנון כהן: לא קולט אותו.
ששי אלעמרי: מספר הזהות, זה מספר מסוים שיש בו ספרת ביקורת, יש חוכמה מעבר למספר הזה.
ששי אלעמרי: מעבר לזה, כמו שאמרתי לישראלים לא רק מספר זהות אנחנו מקלידים, אנחנו מקלידים גם את מספר הדרכון של הישראלי.
ששי אלעמרי: כך שאם טעיתי במספר הזהות, והקלדתי מספר דרכון, אני צריך גם לטעות באותו מספר דרכון, למצוא את המספר דרכון שהיה מספר טעות.
ששי אלעמרי: כי אחרת, המערכת תרשום לי אין התאמה בין מספר הזהות למספר הדרכון שמופיע במרשם.
ששי אלעמרי: במרשם ברגע שהקלדתי אני מקבל את הדרכון שנרשם.
ששי אלעמרי: מכאן אני אומר, כל גורם שגוזר את הנתונים שמועברים אליו, הוא למעשה אחראי לנהל את המאגר מידע, נמצא כאן מי שאחראי על המאגר של משרד הפנים והוא יסביר מה קורה במשרד הפנים, אני יכול להסביר מה קורה אצלנו.
ששי אלעמרי: אנחנו מעבירים את הנתונים.
ששי אלעמרי: אני אציין, לא פעם ולא מקרים בודדים קורים, שדווקא בענייני עובדים זרים, דווקא בעניינים כאלה פונה אלינו משרד הפנים, מגיש לנו רשימה ואומר, תשמעו, לא נמצאים אצלי במאגר דורות של האנשים האלה, בואו תבדקו.
ששי אלעמרי: יש מקרים שאנחנו מוצאים, יש מקרים שאנחנו לא מוצאים.
ששי אלעמרי: עכשיו אתם שואלים, איך יש מקרים שנתוני משטרת ישראל, לא בנתוני משטרת ישראל לא בנתוני מאגר הנתונים של משרד הפנים, איך במשטרת ישראל שלפעמים בן אדם לא רשום בביקורת הגבולות.
ששי אלעמרי: בעקרון המערכת שלנו עוברת בדיקות, המערכת אצלנו, מערכת הנתב"ג, עוברת בדיקות ועוברת לאמיתות הנתונים.
ששי אלעמרי: אין לי היום מצב שאני יכול להצביע עליו ולהגיד, אני יודע שבן אדם עבר ביקורת גבולות ואיש ביקורת הגבולות שהקליד את הנתונים והמערכת לא רשמה אותו.
ששי אלעמרי: אין לי מקרה כזה.
ששי אלעמרי: מה שאני מניח - -
אמנון כהן: אני לא מדבר על ציר פילדלפי שמבריחים את - -
ששי אלעמרי: סליחה, אני מדבר, מאחר והבדיקה נעשתה מול מאגרי משרד הפנים, צריך לבדוק מה קרה במאגרי משרד הפנים.
ששי אלעמרי: אחרי שבדקו מה קרה במאגר משרד הפנים, להשוות את הנתונים האלה, או לעשות בדיקה במקביל, במאגרי משטרת ישראל, זאת אומרת לקחת את הקובץ הזה - -
אופיר פינס-פז: ומשרד מבקר המדינה לא עשה את זה?
ששי אלעמרי: אני לא יודע.
משה גפני: סליחה, בהמשך לשאלה של חבר הכנסת, האם אתם בדקתם גם על אותם מקרים, גם את משטרת הגבולות?
חיים דוד: בדקנו את פנקס הבוחרים עם נתוני משטרת הגבולות עם משטרת ישראל.
חיים דוד: ועלינו 52 מקרים שאנשים שרשומים שיצאו, ולכאורה לא חזרו, והצביעו, אבל יש עוד רישום שיצאו עוד פעם, שהיינו הכניסה לא נרשמה.
חיים דוד: את זה אתם הייתם צריכים לבדוק.
משה גפני: זה כבר לא שייך להצלבה עם משרד הפנים.
אבי ג'רני: אני מיחידת מחשב של ביקורת גבולות, אני רוצה לציין שהמערכת נבדקה מספר פעמים בעבר ונמצאה תקינה לכל האורך, אני רוצה לציין שאנחנו באמת מעבירים את קובץ העוברים אל משרד הפנים ואל גורמים אחרים.
אבי ג'רני: אני יודע שקובץ שמועבר לעוברים של משרד הפנים חלקו לא תמיד נקלט.
אבי ג'רני: ,
אבי ג'רנו: מכל מיני סיבות יכול להיות - -
אברהם פורז: זה מערכות ממוחשבות, זה לא, מילא, אתה אומר שיש מישהו שמעביר ידנית, הוא טעה.
אברהם פורז: אבל במערכות מחשב איך זה.
קריאה: יש תקלות במחשב.
אמנון כהן: אבל אתה אומר, שהמערכת שלך נבדקה, ונתגלה שהיא תקינה כל הזמן.
אמנון כהן: אז יש פה משהו לא בסדר, או שזה תקין או שזה לא תקין.
אמנון כהן: אם נרשם בן אדם שהוא פעמיים יצא בלי שהוא נכנס, אז מה פה לא, משהו לא תקין.
קריאה: אלא אם יש לו שני דרכונים.
אמנון כהן: לא יכול, מקליד את שניהם.
אמנון כהן: אם יש לו 10 דרכונים, הוא מצליב, הוא מגלה.
ששי אלעמרי: לא, הוא לא מצליב.
ששי אלעמרי: אם ישראלי נותן את תעודת הזהות שלו, ונניח שהוא מחזיק בנתינות זרה, וכשהוא חוזר לביקורת הגבולות, למדינה, הוא לא מציג את דרכונו הישראלי.
ששי אלעמרי: הוא מציג דרכון זר,
אמנון כהן: למה אתם לא מבקשים?
ששי אלעמרי: לא יודע, לא תמיד אני יודע, מגיע לי דוד כהן עם דרכון אמריקאי, לא תמיד אני יודע שהוא ישראלי.
ששי אלעמרי: אם אני חושד בו שהוא ישראלי, אני עושה בדיקות אני מנסה לאתר אותו, אגב יש לי את נציג משרד הפנים, אני פונה אליו ואומר לו, תבדוק את המעמד של האדם הזה.
ששי אלעמרי: לא תמיד אני יודע.
ששי אלעמרי: אבל, כמו שהגברת אמרה, יש מצב כזה שהבן אדם יכול להזדהות בדרכון, אגב, הוא גם יכול לפעמים להכנס לארץ עם תעודת הזהות ולצאת עם הדרכון.
משה גפני: גם את זה בדקתם, מה שהוא אומר.
אהוד שיל"ת: לא, את זה לא בדקנו, זה רק אומר שהמערכת דפוקה, לאזרחים ישראלים רבים יש דרכון כפול, והם יכולים להכנס.
אופיר פינס-פז: דרך אגב זה מאד הגיוני.
אברהם פורז: זה היה מאד שכיח בתקופה שהיה מס נסיעות.
אברהם פורז: לא היה על תיירים, ישראלים ניסו לצאת עם דרכון זר.
אהוד שיל"ת: זה השתנה.
אופיר פינס-פז: נגיד שיש תור בכניסה, אצל הדרכונים הישראליים גדול, ובדרכונים הזרים התור קטן, הוא ישר שולף את הדרכון הזר, עומד בתור לדרכונים הזרים.
אופיר פינס-פז: או להיפך.
ששי אלעמרי: ראשית אנחנו משתדלים לא לעשות את זה.
ששי אלעמרי: אבל מישהו - -
משה גפני: הוא בא עם הדרכון.
ששי אלעמרי: לא, לא, אנחנו בביקורת גבולות, הרי יש על משלט, מספר הדלפקים שעובד על ישראלים ועל זרים זה דבר נשלט.
ששי אלעמרי: ברגע שיש לחץ של דרכונים זרים - -
משה גפני: מה שאופיר פינס-פז מתכוון הוא רואה בתור הזה מישהו שלא מוצא חן בעיניו, בתור, החליף, למה אני צריך לעמוד בתור הזה אני יכול - -
קריאה: שולף דרכון זר, ונגמר.
אמנון כהן: ששי, אם אנחנו לא נדע מה הבעיה, לא נדע לתקן אותה.
אמנון כהן: לכן, פה לא צריך להגיד, הכל תקין.
אמנון כהן: אנחנו מחפשים מה לא תקין, אנחנו מחפשים - -
ששי אלעמרי: אני לא אומר הכל תקין, אבל אני אומר - -
אמנון כהן: לכן אני אומר, אם תגיד לי תקנה לא טובה, חוק לא טוב, זה לא בסדר, מערכת מחשוב היא ישנה מאד, לא מתאימה לעידן 2004, זה המטרה שלנו לדעת שקודם כל נתקן את משטרת גבולות, את מעברי הגבול, כתוצאה מזה יתוקן גם הנושא הזה.
אמנון כהן: לכן קודם כל צריך ללמוד, ללמוד את הבעיה שנצא מכן נדע מה הבעיה ונדע מה לתקן.
אברהם פורז: נראה לי שגם הנתונים שהשב"כ מקבל אינם נכונים.
אברהם פורז: אזרח ישראלי יצא בדרכון אזרחי, חזר בדרכון אמריקאי, ואיך שהוא בחו"ל נכנס אזרח אמריקאי.
אמנון כהן: תגיד איפה הבעיה, כדי שאוכל לעזור לך.
אופיר פינס-פז: אתה מעלה נקודה נכונה.
אופיר פינס-פז: זו נקודה נכונה מה שהוא אומר.
אופיר פינס-פז: שאם הוא נכנס ויוצא בדרכונים אחרים אז אין רישום.
אברהם פורז: כשהוא מגיע חזרה הוא נרשם כתייר אמריקאי.
משה גפני: מילא פנקס הבוחרים, אבל השב"כ.
משה גפני: זה יכול להיות סכנה בטחונית פה.
אברהם פורז: מה אתה יכול לעשות, מחבל, בא אדם עם דרכון זר, אם הוא לא יודה בפניך שיש לו דרכון אחר, לא תדע.
ששי אלעמרי: אם בקר הגבול שיושב בדלפק לא חשד בך, ויש לנו מספר פרמטרים על פיהם אנחנו אמורים לבדוק, לא חשד בך, ולא הצליחו לאתר אותך, יכול להיות גם מצב שהוא חושב שאתה אכן ישראלי ומשום מה לא הצליחו לאתר אותך בבדיקת המעמד.
ששי אלעמרי: אז המצב הזה קורה, אבל בדרך כלל אם הגיע בן אדם, אגב גם היתה תקופה שלא היתה חובה על ישראלים להזדהות בכניסה וביציאה בדרכון ישראלי, זה דבר ששונה, היום על פי חוק ישראלי מחוייב להכנס ולצאת עם דרכון ישראלי.
אופיר פינס-פז: אני לא ידעתי על זה.
אופיר פינס-פז: כולם יודעים את זה?
אופיר פינס-פז: יש שלטים כאלה?
אופיר פינס-פז: תסלח לי, יש שלטים כאלה בכניסה לישראל וביציאה?
אופיר פינס-פז: למה שלא יהיו, למה שלא תכתבו שישראלי חייב לצאת עם דרכון ישראלי מהארץ, מה הבעיה לכתוב את זה.
אופיר פינס-פז: על פי חוק.
ששי אלעמרי: זה לא במנדט שלנו.
אמנון כהן: לא בשדה התעופה, צריך עוד לפני כן, משרד התיירות, בפרסומים של משרד התיירות.
אופיר פינס-פז: מה קשור עכשיו מנדט של מי זה.
אופיר פינס-פז: הנה קיבלתם עצה, אנשים לפי דעתי לא מודעים לחוק הזה.
אופיר פינס-פז: אני לא מודע לחוק הזה ואני מניח שעוד כמה לא מודעים.
קריאה: ישראלים יורדים שנמצאים הרבה שנים בחו"ל לא מודעים לחוק הזה.
אופיר פינס-פז: לא מודעים לחוק הזה.
יהודה שיל"ת: ישראלים כן מכירים את זה.
יהודה שיל"ת: מי שלא רוצה להיות כך הוא שם את הדרכון הזה משני.
יהודה שיל"ת: ולפעמים יש את הסיבות המאד ברורות שלא לתת את הדרכון שלא לתת את הקצבאות וכך הלאה.
אופיר פינס-פז: בטוח שיש סיבות טובות ובטוח שיש גם סיבות של סתם.
אופיר פינס-פז: גם זה נכון, וגם זה נכון.
אופיר פינס-פז: ואני מציע בענין הזה לטפל, לפחות ברמת המודעות.
ששי אלעמרי: בוא ואסביר לך מה אנחנו כן עושים.
ששי אלעמרי: היה ומגיע ישראלי, ומסתבר בכניסה לארץ כי הוא עם דרכון זר, והמוצג כישראלי, הבקרית מיד מודיעה לו, אגב, היתה תקופה שקבלנו היתר ממשרד הפנים להחתים לו, קבלנו אפילו את החותמת אז, להחתים לו בדרכון הזר שהובהר לו שהוא חייב לצאת עם דרכון ישראלי.
ששי אלעמרי: באיזה שהוא שלב נבדק הנושא מבחינה משפטית והקפיאו את הדבר הזה.
ששי אלעמרי: אבל, עדיין למרות שאנחנו לא מחתימים לו בדרכון אנחנו מודיעים לו שביציאה הוא יחוייב בדרכון ישראלי.
ששי אלעמרי: אבל, גם כאן, אנחנו לא מדברים בשחור לבן.
ששי אלעמרי: יש מקרים באדם מגיע לשלושה ימים, הוא אומר, רבותי, אני בשלושה ימים לא יכול להספיק, אבל במקרה הזה גם לא קורת תקלה, מאחר ובמקרה הזה נרשמת לו גם תנועה יציאה על פי תעודת הזהות, וגם על פי מספר הדרכון הזר.
ששי אלעמרי: זאת אומרת, בשני המקרים התאמת הנתונים למצב העובדתי בשטח מבוצע.
ששי אלעמרי: עכשיו, אם נשארו האנשים האלה שאדוני ציין משהו כמו אמרת 52 - -
יהודה שיל"ת: 52 מבין 54, שליש.
ששי אלעמרי: 52 מבין 54, אני לא יודע, אני הייתי בודק כל מידע לגופו.
ששי אלעמרי: אני רוצה לציין עוד נקודה שקיימת.
ששי אלעמרי: ישנה מערכת שנמצאת, מערכת ביומטרית בנתב"ג, אני מניח שחלקכם אולי מכירים אותה, זו מערכת שבאה להקל על הישראלים שלא לעמוד בדלפק –
אמנון כהן: החמש אצבעות האלה.
ששי אלעמרי: כן.
ששי אלעמרי: עכשיו במערכת הזאת במהלך התקופה מאז שנכנסה ב-99, אותרו מספר תקלות, חלקם תוקנו, חלקם בתיקון, אגב, אם אתם קצת מודאגים אז אני רוצה להרגיע אתכם שכבר בשנה זו, במהלך השנה, מתוכננת להכנס לכלל מעברי הגבול מערכת מחשב חדשה לגמרי, מערכת מחשב שיודעת לקשר בין הישראלי לזר, ואם לזר יש תעודת זהות וגם במשרד הפנים יודעים שיש לו נתינות זרה, יש קישור בין הרשומות.
ששי אלעמרי: גם אם הוא לא מודיע, ופעם אחת מצאנו קשר בין תעודת הזהות לדרכון הזר, המערכת יודעת לקשר.
ששי אלעמרי: זאת אומרת, יש פה עשייה בדברים, והדברים מתקדמים.
ששי אלעמרי: אבל בכול זאת, לגבי האויאומטרי, בתחילת הדרך דובר על מערכת שתאפשר יציאה וכניסה לנוסעים המתמידים של אל על, דובר על משהו בסביבת אוכלוסייה של כ-3000 נוסעים.
ששי אלעמרי: אבל מישהו זוכר טוב, אולי היום קשה לנו לזכור, אבל בשנת 99 ו-2000 אנחנו עמדנו על 16 מיליון תנועות בנתב"ג, כניסות ויציאות של זרים וישראלים.
ששי אלעמרי: למי שזוכר גם עשו כתבות שיש המון, וכו'.
ששי אלעמרי: אמרו O.K., בוא נפתח את הערוץ הזה של הביומטרי לא רק לנוסעים המתמידים של אל על, כל ישראלי שהוא מעל גיל 18, ניתן לו את האופציה הזאת, וילך ויוציא כרטיס.
ששי אלעמרי: קראו לזה חמסה.
ששי אלעמרי: כרטיס הזה שיש עליו כף כאן.
ששי אלעמרי: בשלב מסוים הרשת אמרה, לא צריך להוציא את החמסה הזה.
ששי אלעמרי: מי שיש לו כרטיס אשראי, הוא עם הכרטיס אשראי הזה יוכל להעביר את כרטיס האשראי בכף היד שלו והמערכת תדע לקשר ביניהם.
ששי אלעמרי: לצערי הרב בקטע הזה של כרטיס האשראי היום, יש עוד ליקויים.
ששי אלעמרי: הופסק הנושא.
ששי אלעמרי: זאת אומרת, היום אין אפשרות לאדם להעביר את כרטיס האשראי, אתה חייב להגיע לדלפק - -
אברהם פורז: חזרה לחמסה.
ששי אלעמרי: חזרה לחמסה.
ששי אלעמרי: והחמסה, מי שמכיר כל תהליך מחשובי השלב הכי קריטי, זה שלב ההנפקה וההרשמה.
ששי אלעמרי: כי מרגע שיש לך את הכרטיס, זהו.
ששי אלעמרי: אם הונפק לך כרטיס על זהות לא אמיתית, אתה עכשיו עובר, נכנס ויוצא, על זהות של מישהו אחר.
ששי אלעמרי: ופה, בקטע של החמסה, ההנפקה היא מול בקר חוץ.