GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבי אופיר: אני יודע לעבוד מול האוצר, אני יודע לעבוד מול משרד החוץ ויודע לעבוד מול הדבר הזה.
גבי אופיר: אם אני אצטרך את המטריה של השר, אני מפנה אליו את הנושא, זה עוד משהו.
גבי אופיר: אבל בתוכן בסופו של דבר זה משרד החוץ אל מול המצרים, לתת תשובה.
צ'רלס סולומון: קודם כל, תודה שנמקת מדוע שר משרד התחבורה לא פה והיה לו מאד חשוב שאני אופיע לפני הועדה.
צ'רלס סולומון: אז קודם כל אנחנו כאן, אני מאד שמח שגבי הצליח לתקן את עצמו, בענין הזה ביום יום כמובן, יש חיבור בין המשרד הממונה לרשות שדות התעופה, בכל מיני נושאים.
צ'רלס סולומון: אבל בעיקר הספציפי הזה גם גבי מבין שהתפקיד של משרד התחבורה הוא כמעט ולא קיים, ובאמת אני חושב שהמקום זה לפעול מול משרד החוץ, אולי באמצעות לשכת השר פנו, אבל זה המקסימום שניתן לעשות.
צ'רלס סולומון: בנוסף לכך הבאתי את מנהל אגף בכיר שעובד מול רשות שדות התעופה בכל הנושאים התקציביים, לא רצינו להפריע בהתחלה כשדיברתם יותר ברמת המקרו, אבל בכל מקרה רצה להוסיף משהו לדיון אז אולי תתנו לו הזדמנות.
אברהם ירושלמי: היתה כבר התייחסות לנושא הזה בקשר לנושא ההתיעלות ופיקוח על ההוצאות של הרשות, אז התקציב שלהם צריך לקבל אישור שר האוצר בקרקע קבועה בחודש אוקטובר, נובמבר כל שנה הם מגישים הצעת תקציב של השנה הבאה, ואנחנו יושבים איתם לעומק על כל הפרמטרים, על כמות התנועה הן במטענים הן בנוסעים על פריסת המסופים, על צג ההכנסות, על תשומות כח אדם, הן עובדי הרשות והן עובדי קבלן, פחות או יותר.
אמנון כהן: ראיתם בבדיקה שלכם שקיבלו שרות על שעה מסוימת, תמחיר שלו אחר ודיווח על שעה גבוהה יותר.
אמנון כהן: אתה יכול לבדוק את זה בכלים שלך?
אברהם ירושלמי: משרד התחבורה לא מפקחים על הצד של הביצוע.
אמנון כהן: אז את מה בדקת לעומק?
אברהם ירושלמי: אנחנו בודקים את התקצוב של הנושא הזה.
אמנון כהן: לעומק מה בדקת?
אברהם ירושלמי: אני מסביר לך מה שאנחנו בודקים.
אברהם ירושלמי: אנחנו בודקים פרמטרים, תחזיות של מה הולך להיות היקף התנועה, כנגד זה מעמידים את התשומות הרלוונטיות, מה הגידול או ההפחתה של התשומות מאשרים להם את התכנית ההשקעות.
אמנון כהן: מתי מוגש הדו"ח בכל פעם?
אברהם ירושלמי: באוקטובר נובמבר הם מגישים את זה לשר התחבורה.
אמנון כהן: על השנה שעוברת?
אברהם ירושלמי: לשר התחבורה.
עמוס שקדי: לשנה הבאה.
עמוס שקדי: הפרוצדורה היא שהמשרדים מאשרים את התקציב לפעילות של השנה הבאה.
עמוס שקדי: דהיינו, את ההוצאות.
אמנון כהן: על פי תחזית.
אמנון כהן: איך אתם משלמים, על פי תחזית או על פי דו"ח.
צ'רלס סולומון: אעשה קצת סדר.
צ'רלס סולומון: בסופו של דבר רשות שדות התעופה זה תאגיד, רשות סטטוטורית שכפופה למשרד התחבורה ולשר התחבורה.
צ'רלס סולומון: מידי שנה מגישים הצעת תקציב שבמסגרת הצעת התקציב יש פרוט של כל הסעיפים הן בפיתוח, הן בכח אדם וכן הלאה.
צ'רלס סולומון: בסופו של דבר, הדבר הזה עובר בחינה מנומקת בתוך משרד התחבורה ובתוך משרד האוצר.
צ'רלס סולומון: מביאים לאישור בפני שני השרים את התקציב.
צ'רלס סולומון: את תקציב הפיתוח מביאים את זה לועדת שרים.
צ'רלס סולומון: בסופו של דבר גם הרשות מגישה דו"ח ביצוע שנה לאחר מכן.
צ'רלס סולומון: מה שגבי רצה להעביר פה שבין הגוף, המשרד הממונה, לבין התאגיד יש קשר הדוק בכל מה שקשור.
אמנון כהן: אני לא שאלתי על הקשר, אלא איך מקבלת רשות שדות התעופה את הכסף, ומתי?
אמנון כהן: זאת אומרת, הצעת תקציב, הבנתי שזה בנובמבר לקראת שנת 2005 יהיה, ובביצוע שלו איך הוא יקבל.
אמנון כהן: נגיד, התחזית היתה, שהוא חשב, שתהיה שנה טובה, ותהיה תיירות, ויהיו כניסות ויציאות, כמו שצריך, ופתאום יש אינתיפדה.
עמוס שקדי: לצורך הענין, מה שקורה, המשרדים או השרים מאשרים להם תקציב.
עמוס שקדי: עוברת שנה של פעילות, בסוף שנת הפעילות יוצא דו"ח של רואה חשבון, מבוקר, חיצוני, על הפעילות.
עמוס שקדי: בדרך כלל באפריל, במאי או ביוני שנה שאחר כך.
עמוס שקדי: בערך חודשיים שלושה אחרי זה מועבר הכסף, על זה העיר מבקר המדינה שלא התבצעה ביקורת בדיעבד, לצורך העניין, אגף החשב הכללי מקבל את הביקורת ויתקן את הליקוי כך שבעתיד לא ישולמו כספים בלי שתתבצע ביקורת.
אמנון כהן: אז מתי ייגמר הדיון של הועדה הזאת שבודקת את כל הסיפור הזה?
עמוס שקדי: אין פה ועדה, יש פה שני הליכים.
עמוס שקדי: יש פה הליך שלבדוק את מה שהיה בעבר, שבסופו של דבר המטרה היא לתקן בעתיד.
עמוס שקדי: אני אומר, לגבי העתיד מעתה ואילך, אנחנו נבצע ביקורת טרם העברת הכספים.
עמוס שקדי: כל פעם נקבל דו"ח מרשות שדות התעופה, נשלח רואה חשבון חיצוני שנגדיר לו איזה ביקורת הוא צריך לעשות ולאחר מכן ישולם הכסף.
עמוס שקדי: לגבי העבר, אנחנו התחלנו בביקורת, שהבנתי שמסיבות אלה ואחרות, הן ביורוקרטיות, היא התעכבה, אנחנו נתקן את זה גם זה יסתיים וגם זה יטופל.
עמוס שקדי: אני לא יודע להגיד.
עמוס שקדי: בחודשים הקרובים.
אמנון כהן: כי אני עומד לכתוב לאוצר שיקפיא את כל הכספים על שלא יהיה ממצאים.
אמנון כהן: עד שלא תגיד לי לוח זמנים, אני מקפיא את הכל.
אמנון כהן: אני אבקש לדעת, יכול להיות שמגיע מגיע למדינה עוד הרבה כסף מהם, יכול להיות שהעברתם שמה הרבה מיליונים.
אמנון כהן: אם אתה לא נותן לי תשובה ברורה, לא נותן לי לו"ז, אז אני חייב לכתוב לשר האוצר לעצור, אני אחראי.
עמוס שקדי: אנחנו עומדים להאיץ את הענין, כך שהנושא הזה יסתיים בחודשים הקרובים.
עמוס שקדי: אני לא יודע ולא יכול לתת לך תאריך 15 ביוני, 15 לאוקטובר, אחרי זה תשאל אותי למה, והדברים - --
אורי אריאל: אתה יכול לבדוק ולתת תשובה תוך כמה ימים?
אמנון כהן: אני גם אומר לאוצר לאלתר.
אמנון כהן: בינתיים תעצר, אם תהיה תשובה.
עמוס שקדי: לגבי העתיד אנחנו מקבלים את ההערה ונתקן.
צ'רלס סולומון: היו"ר, רק לתקן את הרושם שיש פה איזה ועדה, אין פה ועדה.
צ'רלס סולומון: זה עבודה פנימית של החשב הכללי, על מנת לבדוק את הדברים.
אמנון כהן: כן, אבל היא מתארכת יותר מידי.
צ'רלס סולומון: בכל זאת, מה פה רציתי להעמיד את מה שנאמר פה.
צ'רלס סולומון: בסופו של דבר נציג החשב הכללי יבוא ידווח לועדה תוך כמה זמן הם מסיימים את הביקורת שהם עושים היום, על מנת שיכולים לבוא ולהביא את הממצאים ואת ההחלטות הפנימיות שלהם גם לועדה המכובדת פה.
צ'רלס סולומון: בסופו של דבר אין מקום לבוא, לדעתי, לשקול עצירת תשלומים לגוף שהוא למעשה פועל בצורה תקינה וזה שהוא מפעיל גם רואה חשבון חיצוני על כל מה שהגוף מגיש לחשב הכללי.
אריאל רונד: למען הסדר הטוב אני רוצה לומר, שהכיוון של זרימת הכספים הוא אף פעם לא בכיוון של מהאוצר לרשות, אלא להפך.
אריאל רונד: אנחנו משלמים אחת לשנה תשלום שנתי למדינה, על פי חוק, ומכיוון שכך, תמיד אנחנו מעבירים כספים לממשלה אחרי שמקזזים את הסכום הזה.
אריאל רונד: לכן אי אפשר לעצור פה כספים, זה להפך.
אמנון כהן: רק נושא אחד שנשאר פתוח, שקבלת עובדים לא מתאימים, מבחינת כישורים.
אמנון כהן: מנהל שצריך להיות בכישורים כאלה ואחרים, או בתארים כאלה או אחרים, הבנתי שזה לא תמיד על פי נוהל המקובל, אפילו שאתה מעסיק אותו דרך כח אדם, אבל אתה הגוף המפעיל, ואתה חברה ממשלתית.
מנחם זליחובסקי: אנחנו כמו שנאמר, אני מסתכל על זה, או אנחנו מסתכלים על זה בהיבט שקיבלנו את ההערה של הדו"ח, ואנחנו, אני עושה פה הפרדה, יש פה את הנושא של החברה הקבלנית, ויש פה את הנושא של עובדי הרשות.
מנחם זליחובסקי: זה שני דברים שונים.
אמנון כהן: מה זה שני דברים שונים.
אמנון כהן: אם אתה רוצה להכניס מישהו, יותר קשה לך להכניס לחברה ממשלתית, אז אתה אומר, אני אעסיק אותו דרך החברה הקבלנית שלי.
מנחם זליחובסקי: ההתייחסות פה היתה לאדם שבשלב מסויים היה עובד קבלן, ולאחר מכן היה עובד רשות, וההתייחסות היתה שהדרך, דרך בחירתו שלו כעובד רשות שהיא לא דרך בחירה של עובד קבלן, זה שני דברים שונים, מדברים שיש פה בעיה לגבי הנהלים שנעשו, אז כמעט וזה לא קורה, היתה הערה ספציפית לגבי אותו בן אדם, שהפך להיות עובד רשות שלא מוצו אותם קריטריונים שצריכים להיות,
גבי אופיר: הוא גם על חוזה אישי, ולא עובד הרשות.
מנחם זליחובסקי: הוא היה בהתחלה עובד קבלן, ולאחר מכן עובד רשות.
מנחם זליחובסקי: בשלב מסוים אני אומר, כשהוא היה עובד קבלן אנחנו הפסקנו להעסיק אותו כעובד קבלן ואז הוא הפך להיות עובד רשות.
מנחם זליחובסקי: אז אני מתייחס בכוונה לגבי הנהלים שמדברים כעובד רשות,
אמנון כהן: אני לא יודע מי זה.
אמנון כהן: מחר בבוקר הוא ממשיך לעבוד אצלכם.
מנחם זליחובסקי: הוא כבר לא עובד אצלנו.
מנחם זליחובסקי: זו התשובה.
צבי ורטיקובסקי: עדיין זה ברמת העקרון, צריך להיות הליך ברור ומסודר, הגדרת תפקיד וכו'.
צבי ורטיקובסקי: אמנם אנחנו בדברי הפתיחה שלנו, לא הצגנו את הנקודה, כי זה היה מובלע בתוך ההערה לענין רמת השרות בבטחון, אבל בגוף הדו"ח יש הערה בנוגע לרמת השמישות והתקינות של מכשירי השיקוף, שפשוט יש פה תקלות חוזרות ונשנות, שטכנאים לא מגיעים תוך הזמן המוגדר, וזה פוגע בצורה מאד מהותית לא ברמת השרות אלא זה שאלה בטחונית, חשובה.
מנחם זליחובסקי: אני חייב להעיר לנושא הזה, כעיקרון הטכנאים מגיעים תמיד, אבל קורים מקרים, וזה בדיוק אותה נקודה שקשורה גם, אני מדבר על העבר במיוחד, קודם כל הבעיה בטחונית.
מנחם זליחובסקי: צריך להבין, שאם היום ברפיח אנחנו עובדים ויש בעיה ומשקף מפסיק לעבוד, אנחנו עדיין תלויים באותו רכב משוריין שיסיע אותו, אנחנו, לפעמים ישנה בעיה שהצבא עסוק והוא צריך לתת את הליווי ולא מגיע, ואנחנו, זה אותה בעיה שאמרנו קודם, זה לגופו של עניין, שישנן בעיות שקורות אך ורק באותם מסופים שיש להם את הממשק הבטחוני הבעיתי.
מנחם זליחובסקי: בכל מקרה, מכיוון שאנחנו מחוייבים לנושא הבטחון, אנחנו עובדים עכשיו בהקפדה יתרה וכל בעיה נקודתית שקורת בנושא של טכנאי כזה או אחר שלא מגיע, ההחלטה היא שבסופו של דבר זה יגיע לדרג הבכיר ביותר, כלומר במקרה הזה לסמנכ"ל מסופי הגבול, כלומר, שלא ייווצר מצב שרק בדיעבד נדע שטכנאי לא הגיע, והמערכת תסבול גם אם הבעיה היא בעיה בטחונית.
מנחם זליחובסקי: כלומר, רמת הדיווח באון-ליין, לגבי בעיה, גם אם היא בעיה בטחונית שטכנאי שלא יכול להגיע, צריכה להגיע מידית לסמנכ"ל למעברי הגבול.
אמנון כהן: עד כאן נתת תשובה לעניין רמת הדיווח, רמת השמישות עלתה בפועל או לא עלתה.
אמנון כהן: הרי אני קורא פה לפי הערות הביקור יש תופעות שמכשירי השיקוף 5 ימים ואפילו יותר לא תקינים, היום יש תופעות כאלה.
מנחם זליחובסקי: לא.
גבי אופיר: הערה, יש הבדל מה קורה במשקף שהוא לא תקין ולא משנה אם הוא חדש או לא, ונושא שלא בדקתם אותו שזה בתחום שלנו כמובן, זה כל המשקפים שנמצאים סביב מסוף הגבול, והנושא החשוב הוא, זה לא רק מתי מגיע האיש כדי לתקן, וקיבלת תשובה, לא משנה אם מספקת או לא, זה יום או יומיים או שיש בעיה של ליווי או עברו חמישה ימים, זה איכות המשקפים לאור זמן אורך חיים.
גבי אופיר: זה נושא שאנחנו, אני, מתעסק איתו כבר כמה חודשים.
גבי אופיר: לגבי קרני, אנחנו אולי לא בדקתם, אני משוכנע שלא בדקתם אל זה, אנחנו הולכים לרכוש שקפים במיליוני דולרים, משקפים שהם יחליפו את כל המשקפים הקטנים שנמצאים שם, במכולות נכון מאד.
גבי אופיר: זה תשובה טובה מאד, זה יפתור לדעתי את רמת השרות הטובה ביותר שיכולה להיות.
אמנון כהן: כי המחבלים שהגיעו אז, הגיעו במכולות.
גבי אופיר: המחבלים הגיעו דרך שער המכולות, שלא היה לנו משקף שהיה עובד, והמכולה היתה עוברת דרך משקף גדול כזה, היינו נותנים תשובה.
גבי אופיר: אני לא מסיט את הדיון עכשיו לכיוון אחר.
גבי אופיר: רק שאמורים לתת תשובה, אני מנצל את ההזדמנות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני רוצה להגיד לך, אם היתה איזו תגובה היא בגלל זה שהנושא מוכר לנו.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הנושא מוכר לנו.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הנושא של שקיפות מכולות, לכן ביטאנו בכך שמה שאתה אומר ידוע לנו, בהקשרים אחרים.
גבי אופיר: יופי, אז אנחנו מתכוונים להכניס בקרוב מאד לקרני וניתן בכך את כל המענה הבטחוני שמדינת ישראל מתמודדת איתו וגם את ההחזקה הטובה.
גבי אופיר: כל אותם משקפים הוא סיפור בהיקפים גדולים מאד, לא רק עבור הרשות, עבור המכס, עבור רשות הנמלים עבור הכל, זה בוודאי, אני לא יודע אם זה בשביל אקסטרה או הוא גמא, 6 מג, 2 מג, כל הנוסחאות האלה בוודאי יכנסו בעתיד כי מדינת ישראל תצטרך להחליט על איזה סוג משקפים ובאיזה היקף על מנת לתת בטחון יותר טוב.
גבי אופיר: זה בגדול.
גבי אופיר: יחד עם זאת אנחנו צריכים לשפר הכל, כל מה שקשור בנושא החזקה, נגיע גם לאזורים הבטחוניים הקשים.
אמנון כהן: תודה, אני רוצה לסכם את הדיון.
אמנון כהן: ראשית אני מבקש על פי מה שתאמנו כאן שאנחנו נקבל לועדה את נהלים הכלליים המתוקנים, שאמרתם שבנושא בקרה ופיקוח בסביבות נובמבר.
אמנון כהן: אנחנו מבקשים, אם זה יהיה קודם לידע גם אותנו, וגם את משרד מבקר המדינה.
אמנון כהן: בנוגע לתלונות ולנושא שביעות הרצון כל הנהלים האלה, אמרתם שיש כבר חדשים גם אותם להעביר, כבר.
אמנון כהן: גם בקשר נושא תכנית עבודה רב שנתי שאתם עובדים עליו כרגע, ואמור גם להסתיים לאחר אישורים באוקטובר היינו רוצים לקבל, כשתגזר גם כל שנה ושנה.
אמנון כהן: הועדה תפנה, למשרדי האוצר והתחבורה בנוגע לפיקוח ולבדיקה של התקציבים, ובכלל בדיקת ההסכם שנחתם אז.
אמנון כהן: יתכן וצריך כבר לעשות שינויים.
אמנון כהן: אני חושב הכיוון והמגמה צריכה להיות של משק כספים סגור, שהיא צריכה להתיעל ולעבור אפילו לרווחיות.
אמנון כהן: אני חושב שאתם גוף מאד רציני ומכובד, ואתם יודעים לעשות את העבודה, גם להתיעל גם להגיע לרווחים.
אמנון כהן: ואני מבקש מהאוצר שאת הרווחים שלכם שהוא לא יקח.
אמנון כהן: אם יש חוסר, אז הוא יתן.
אמנון כהן: בנושא השני, אני אפנה בקשר לאגרות מעבר, אמרתם שזה לא בכוחכם, אנחנו נפנה כועדה לביקורת המדינה הן למשרד החוץ והן למשרד התחבורה שביחד בשיתוף פעולה ימצאו כל דרך על מנת לתת לכם את הכלים לאכוף את החוקים או את התקנות שהם מטילים עליכם.
אמנון כהן: ואם צריך אנחנו נעשה עוד דיון מתי שהוא.
אמנון כהן: אני אבקש שהם יפסיקו לשדר אותו.
קריאה: אני רק רוצה להגיד לו, ההליך פשוט מאד אתה צריך לפנות בבקשה, יש ועדת ערר, ועדת הערר תשב ותדון כי אחרת זה בגיץ, ילכו לבג"ץ ויחייבו.
אופיר פינס-פז: למי לפנות?
קריאה: למנכ"ל.
אופיר פינס-פז: אז פניתי.
אמנון כהן: אני רוצה להתחיל.
אמנון כהן: כם, נתתי הצעה, ביקש חבר הכנסת אופיר פינס, עכשיו אנחנו נכנסים, אני פותח את הדיון.
אמנון כהן: אמרתי שיש שני דיונים היום ואני רוצה לחלק אותם, שניהם קשורים ברשות השידור, הדיון הראשון מתייחס לדו"ח מבקר המדינה האחרון, והשני , בקשה לחוות דעת.
אמנון כהן: לדיון הראשון, דו"ח ממצאי מבקר המדינה אני אבקש ממשרד מבקר המדינה להתייחס בקצרה לממצאים עיקריים של דו"ח מבקר המדינה, נפתח את הדיון, נלמד את הליקויים, נלמד את הסיכונים שבליקויים ואז נפתח את הדיון השני בנושא השני.
צבי ורטיקובסקי: בוקר טוב, למשרד שלנו הגיעו מספר תלונות הדדיות מטעם מספר בכירים ברשות השידור שמעידות על יחסים אישיים ויחסי עבודה מעורערים ביניהם, שפוגעים בניהול התקין של הרשות.
צבי ורטיקובסקי: מבקר המדינה בחן את התלונות והחליט שהוא לא רואה מקום להדרש לתלונות עצמן ולהכריע בהן אלא להתמקד בשלושה נושאים הנוגעים למינהל רשות השידור.
צבי ורטיקובסקי: שלושת הנושאים הם, מכרזים למשרות, קידום ומינוי עובדים והעסקה של יועצים.
צבי ורטיקובסקי: בתחום המכרזים למשרות, מצא משרד מבקר המדינה שרשות נוהגת לפרסם מכרזים פנימיים פומביים וזאת לאחר שפורסם מכרז פנימי ולאחר שועדת המכרזים לא מצאה מועמד מתאים.
צבי ורטיקובסקי: ההליך הזה הוא בניגוד לנוהלי הרשות עצמה וזה לא מקובל בגופים, לא בגופים מבוקרים אחרים שאנחנו מכירים.
אמנון כהן: זאת אומרת המכרז בנוגע לגיוס יועצים.
צבי ורטיקובסקי: כרגע אני מדבר על עובדים.
צבי ורטיקובסקי: בדרך כלל, ההליך הוא שעושים מרכז פנימי, לא מצאו מועמד מתאים מפרסמים מכרז חיצוני.
צבי ורטיקובסקי: ופה יש תופעה שאחרי שפרסמו מכרז פנימי, מפרסמים מכרז פנימי פומבי בעת ובעונה אחת.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת, גם עובדי הרשות יכולים לגשת וגם מועמדים חיצוניים יכולים לגשת למכרז.
אמנון כהן: מה לא תקין בזה.
צבי ורטיקובסקי: מרגע שמיצו את המכרז הפנימי נשאר רק השלב של המכרז הפומבי, ואז התופעה היא שבמסגרת המכרז הפנימי פומבי, יש תנאי הערה בדבר תנאים מקלים כלפי עובדי רשות השידור שיוצרת מצב שתנאי הסף, תנאי הקבלה של המועמדים החיצוניים לעומת תנאי הקבלה או תנאי הסף, של העובדים של רשות השידור הם לא זהים.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת, זה פוגע פה בעקרון ההדדיות.
רן כהן: אותו מכרז מעמיד את אלה שפונים בשתי רמות של תנאי קבלה.
רן כהן: אותו מכרז.
צבי ורטיקובסקי: למעשה כן.
צבי ורטיקובסקי: דבר נוסף, בנקודת זמן שבדקנו במס 2003, היו כ-50 משרות ניוד ברשות השידור שהיה צורך לאייש אותם.
צבי ורטיקובסקי: בחלק מהמשרות המשיכו לטעון עובדים שלמעשה סיימו כהונה של שתי קדנציות, לפי הנהלים של רשות השידור, מי שסיימו כהונה של שתי קדנציות עובדי ניהול בכירים, צריך לעשות מכרז ולבחור מנהלים חדשים.
צבי ורטיקובסקי: חלק אחר של משרות היו מאוישות במינויים בפועל, וכאן נוהלי הרשות קובעים שלכל היותר מותר למנות אדם למינוי בפועל עד שנה, ובחלק מהמשרות האלה, למעשה כיהנו עובדים מעבר לשנה.
צבי ורטיקובסקי: חלק אחר של המשרות היו פנויות, ותהליך פרסום ועריכת המכרזים ברשות השידור התמשך זמן רב, מספר שנים, למעשה.
צבי ורטיקובסקי: הרשות גם פרסמה מכרזים שכללו שינויים בתנאי הסף, לעומת התנאים שהיו מוסכמים בין הרשות לבין איגודי העובדים, ומאושרים על ידי הועד המנהל של רשות השידור.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת, השינויים לא אושר בידי הועד המנהל של רשות השידורים.
אמנון כהן: שינויים בכישורים של המועמדים.
צבי ורטיקובסקי: בתנאי הסף.
צבי ורטיקובסקי: הרשות גם מאפשרת קבלת עובדים לדרוג העיתונאים מבלי שיש להם השכלה אקדמית, התהליך הזה פותח גם את האפשרות שאותם עובדים יוכלו לגשת למכרזים ולהתמנות למשרות ניהול בכירות.
צבי ורטיקובסקי: בדרך כלל בשרות הציבורי מקובל מעלים את הרמה של עובדי הניהול, הבכירים במיוחד, פה בעצם אנחנו נתקלים בעצם בתופעה הפוכה שלא בודקים השכלה אקדמית.
אופיר פינס-פז: אבל מהעיתונאים עצמם דורשים השכלה אקדמית.
רינה ברעלי: זה דרוג עיתונאים,זה כאילו עיתונאים.
צבי ורטיקובסקי: יש עובדים בדרוג העיתונאים שאין להם השכלה אקדמית, אותה משמעות.
רן כהן: מה שהשתמע, שזה מעין צינור כלפי מעלה ולא רק שהעיתונאים עצמם צריכים את ההשכלה האקדמאית כי זה חלק מתנאי הקבלה.
רן כהן: אבל גם זה וגם זה.
רינה ברעלי: כמי שכבר בדרוג עיתונאים יכול להגיע לכל מיני תפקידים.
רינה ברעלי: מי שכבר בדירוג העיתונאים פתוחה לפניו הדרך.
אופיר פינס-פז: מי שנכנס ללא תואר אקדמי הוא יכול להגיע גם לתפקידים בכירים מבלי שהוא - - מעבר לתפקידים בכירים, מישהו היום עיתונאי שנקלט ברשות השידור או בערוץ 2, איני יודע, היעלה על הדעת -- אני לא מדבר על מה שהיה לפני עשרים שנה.
רן כהן: דרך אגב, איך זה יכול להיות שזה אוטומטי, הלוא לכל תפקיד גם מעבר לתפקיד של עיתונאי, תפקידים גם שלמעלה יש מכרזים, אותם מכרזים קבוע סף שאפשר להכנס אליו.
קריאה: הורידו אותו, דורשים השכלה אקדמית.
רן כהן: גם משם ירד הסף.
אמנון כהן: הבנתי, נמשיך, עוד ממצאים.
צבי ורטיקובסקי: בתחום של קידום ומינוי עובדים, נמצא שבשנים 2002 ו-2003 שינתה הרשות מתח דרגות של כ-365 משרות, וזאת למרות שתאורי התפקיד של אותם משרות לא שונה, זאת אומרת אנחנו לא רואים פה עילה מיוחדת למה לשנות את מתח הדרגות, כמובן שיש לזה משמעויות כספיות רבות.
צבי ורטיקובסקי: הרשות גם קידמה עשרות עובדים בתהליך מואץ וניתן להם דרגות תוך פחות משנתיים.
צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת שגם לזה יש - -
רן כהן: אפשר לדעת כמה.
רן כהן: אמרת עשרות.
אמנון כהן: 50 עובדים,
צבי ורטיקובסקי: יש פרוט, לפחות יש בדו"ח, שזה 90 עובדים ויש חלוקה שמה בתוך הפרוט נמצא בתוך הדו"ח אבל מדובר לפחות 90 עובדים.
צבי ורטיקובסקי: עובדים במינוי בפועל, קיבלו למעשה מינוי של קבע ללא מכרז.
צבי ורטיקובסקי: וזאת בחלק מהמקרים ללא אישור הועד המנהל, של התקנים והמבנה של ערוץ 33.
צבי ורטיקובסקי: בנושא של העסקת יועצים, בספטמבר לנובמבר 2002 התקשרה רשות השידור עם חמישה יועצים בתחומים שונים.
צבי ורטיקובסקי: תהליך ההתקשרות נעשה מבלי הרשות פנתה וביקשה כמות מספקת של הצעות, שזה לפחות שלוש הצעות היו צריכים לבקש, זה נעשה בתהליך הנוגד את תקנות חובת המכרזים.
אמנון כהן: חמישה יועצים, אז מה שלוש.
צבי ורטיקובסקי: כל תפקיד של יועץ צריך לחכות - -
אופיר פינס-פז: באיזה יועצים מדובר.
אהוד רצאבי: כתוב בדו"ח.
אמנון כהן: על כל תפקיד אתה אומר לפחות שלושה מועמדים,
אופיר פינס-פז: אבל זה לא מתעל את הדו"ח תאמין לי שאני יודע.
צבי ורטיקובסקי: אתה רוצה לדעת מה הם חמשת התחומים.
צבי ורטיקובסקי: קידום פרויקט לקידום פרויקט שערי צדק, ופרויקטים של פיתוח, יועץ בתחום המחשוב, יועץ בתחום יחסי ציבור לתקשורת, יועץ לשיווק, יועץ כלכלי לענייני הסכם שכר ועבודה.
אמנון כהן: זה עוד לא הובא לפני הדירקטוריונים, הבנתי.
צבי ורטיקובסקי: ההליך הזה לא קיבל, ההתקשרויות נעשו ללא אישור של ועדת המכרזים ולא הובא לידיעת ועדת הכספים של הרשות כפי שהתחייב מהחלטות הועד המנהל, גם אופן ההעסקה נעשה בחלק מהמקרים בצורה שזה נוגד את התקשי"ר והוראת נציבות שרות המדינה, על מנת לתת לזה מאפיינים, של הקניית יחסי עובד מעביד, או שבדבר אשור של יצוג רשות השידור על ידי יועצים או שלא ליצור מצב שיועצים הם מתערבים למעשה בסדר ובארגון של רשות השידור.
צבי ורטיקובסקי: הרשות לא הבטיחה מראש תקציב להעסקת חמשת היועצים, בתחילה בהצעת התקציב, היתה הצעה להעסקת יועצים במסגרת הגשת הצעת התקציב זה אחד מהקיצוצים שנעשה, ולכן לא היה תקציב מיועד להעסקת חמשת היועצים האלה.
צבי ורטיקובסקי: הרשות גם לא קבעה תעריפים להעסקת אותם היועצים, בדרך כלל יש תעריפים מקובלים, כמו בחשב הכללי, רשות לא קבעה אלא חתמה על חוזה מסגרת עם היועצים, וכאשר הוגשו על ידי היועצים החשבוניות הרי שלא נעשתה בקרה מספקת, בהעדר נתונים, כי לא דרשו, כמה שעות, מה בדיוק הפעילות שנעשתה, אבל החשבוניות אושרו ושולמו.
צבי ורטיקובסקי: משרד מבקר המדינה גם העיר לרשות השידור שזה לא ראוי להעסיק דובר או יועץ או עוזר למנכ"ל שגם עוזר ליושב ראש, משום שזה מטשטש את הגבולות שבין מוסדות הפיקוח על גובי הביצוע של רשות השידור לבין גופי הביצוע עצמם, זאת אומרת שיש פה איזה שהיא מנגנונים של איזונים ובלמים.
אמנון כהן: עוזר של יושב ראש הוא דובר רשות השידור?
צבי ורטיקובסקי: דובר הרשות הוא בעת ובעונה אחת גם דובר של היושב ראש וההנהלה ובאותה עת הוא גם דובר של רשות השידור.
צבי ורטיקובסקי: עוזר המנכ"ל הוא היה יועץ בתחום הפרויקטים.
אמנון כהן: הוא יושב ראש.
צבי ורטיקובסקי: בסדר, קבלנו את ההערה והפרדנו.
צבי ורטיקובסקי: גם מי ששימש כעוזר המנכ"ל לפרויקטים מיוחדים, שימש באותה עת גם כעוזר היושב ראש לפרויקטים מיוחדים, זאת אומרת, מטשטש פה הגבול שבין מנגנוני הפיקוח לבין מנגנוני הביצוע וזה יוצר כעין ניגוד עניינים מובנה מבחינת התפקוד.
צבי ורטיקובסקי: חשבנו שלא ראוי שכך הדברים יתנהלו.
צבי ורטיקובסקי: עד כאן עיקרי הממצאים.
אמנון כהן: בשלב הזה אני חושב שתתחיל לדבר כי אתה תגיד לנו גם, כי הדו"ח קיבלת אותו לפני מספר חדשים, הגבתם עכשיו אנחנו רוצים לשמוע את הישום של דו"ח מבקר המדינה.
יוסף בר-אל: כמה הערות לגבי הדברים שנאמרו כדי להאיר לכם את הנושא.
יוסף בר-אל: אני אתחיל בנושא, הנושא רציני מאד, אבל הוא דורש קצת חוש הומור כדי לעכל אותו.
יוסף בר-אל: אני יושב בתפקיד הזה קצת פחות משנתיים, בחודש יוני זה שנתיים, ולכן בואו נחזיר קצת את הנושא לממדיו, מלפני שנתיים וחצי.
יוסף בר-אל: חצי שנה לפני שנכנסתי לתפקיד הגיש רואה חשבון מפורסם גינצבורג ששה ספרים עבי כרס על המתרחש ברשות השידור שהיו מעין רעידת אדמה.
יוסף בר-אל: ובעקבותיהם רשות השידור, המנכ"ל התפטר, רשות השידור קיבלה החלטה שכל המטה צריך להיות מוחלף, כל המטה של המנכ"ל, כל הסמנכ"לים והוסיפו על זה כל מנהלי מדיה.
יוסף בר-אל: מונה מנכ"ל אחר, לא אני עדיין, וניסה להתמודד עם הבעיה, וכעבור ששה חודשים עזב את המשרה.
יוסף בר-אל: ואז נכנסתי.
יוסף בר-אל: להגיד לכם שזאת היתה משימה שנראתה למישהו כדבר שהולך להיות איזה סימפוניה פסטורלית להיכנס לרשות עם כל כך הרבה תקלות, נקרא לזה תקלות, מעידות, ולתקן אותה בלי מטה.
יוסף בר-אל: יש מישהו כאן, שיכול לבוא ולהגיד שיש איזה הרקולס שיכנס לדבר כזה ויתגבר על הידרה שאין לה שבעה ראשים, אלא שיש לה שבעים ראשים.
יוסף בר-אל: קשה מאד להאמין.
יוסף בר-אל: אבל אל תשכחו, המטה הזה כולו היה בשימוע, כולו היה אמור לעזוב את תפקידו כי הועד המנהל החליט שצריך להחליף אותו.
יוסף בר-אל: לכן אין פלא שהמקלות בגלגלים, זה לגיטימי, מדובר באנשים, מישהו בא מטיל עליך תיק, אומר לך אתה, הם התווכחו זה לא הם אשמים, המנכ"לים אשמים.
יוסף בר-אל: לא משנה לי, אני לא באתי להאשים, אני באתי לבצע.
יוסף בר-אל: שתי החלטות חייבו אותי.
יוסף בר-אל: לבצע את דו"ח גינצבורג, לבצע את החלטות הועד המנהל ולהחליף את המטה.
יוסף בר-אל: להיות מנכ"ל שהדוחות כתבו, כולל גינצבורג, לא ברור כמה עובדים יש לו בתוך הרשות, אי אפשר לספור אותם.
יוסף בר-אל: אחד אומר 2,800 אחד אומר 3,000 ואחד אומר מעל ל-5,000 המנכ"ל לא ילך לספור אותם לבד.
יוסף בר-אל: כשמדובר גם בחוזים שכולם קלוקלים, שאין רמה מסוימת לחוזה, אין קריטריונים לחוזים.
יוסף בר-אל: יש אנשים שמקבלים חוזים ומקבלים שכר ולא עובדים.
יוסף בר-אל: ויש שיטת העסקה ידועה לשמצה, שקיימת ברשות השידור עשרות שנים, שקראו לה באוצר וכל אחד קרא לה, שיטת הדלת המסתובבת.
יוסף בר-אל: אתם מפטרים עובד מכניסים שניים בשיטה הזאת.
יוסף בר-אל: וכל הדברים האלה היו על הגב, וצריך להתמודד איתם.
יוסף בר-אל: שיבוא מישהו ויגיד לי איך אפשר לעשות את זאת בלי מטה.
יוסף בר-אל: ועל כן, וכאן אני חייב לחזור ולהגיד שמר ורטיקובסקי שזכיתי להכיר אותו השנה, הוא מקצוען ואפשר להתוכח איתו, ודבר אחד מאפיין אותו ואת דרכו זה היושר שלו.
יוסף בר-אל: וכשהגענו לטיוטות האחרונות אמרתי לו, אבל תראה, זה בהשוואה לתלונות שהיו בהתחלת הדרך לא נשאר כלום, אז למה אתה לא אומר, הטענה היתה למשל ביועצים.
יוסף בר-אל: נאמר שזה מנויים פוליטיים בתקופת בחירות וצריך לפטר את המנכ"ל.
יוסף בר-אל: זה חלק מאותו מטה מאד מאד דואג למנכ"ל, והסתבר שזה עורבא פרח.
יוסף בר-אל: אמר, לא.
יוסף בר-אל: אנחנו לא אומרים מה שמצאנו ושהוא בסדר, אנחנו אומרים רק מה שמצאנו, מקובל עלי.
יוסף בר-אל: אבל רק שתדעו לכם, שבין מה שיצא לבין, תבדקו את הדוחות הקודמים, רבותי, זאת רשות שידור אחרת.
יוסף בר-אל: מדוע, מכיוון שאפילו גינצבורג בעצמו, אמר שקשה לו להאמין, שכל כך הרבה דברים תוקנו.
יוסף בר-אל: אגיד לכם על דברים קטנים, שאין בעשרות מיליונים.
יוסף בר-אל: בזק עשרים שנה בריב עם רשות השידור, עשרים שנה, כשהגעתי זה כבר שנה בבתי דין.
יוסף בר-אל: בתי משפט.
יוסף בר-אל: ירדה התחזוקה השנתית מ-70 פלוס מיליון, ל-40 מיליון.
יוסף בר-אל: הפרויקט של שערי צדק, מדובר ביועצים, 26-27 יועצים הועסקו במשך שנים, בלי לעבוד, כי הפרויקט מוקפא.
יוסף בר-אל: את כולם שלחנו הביתה.
יוסף בר-אל: אחד מהם קיבל 6,000 דולר לחודש, בלי לעשות כלום.
יוסף בר-אל: ,גם נשלח הביתה.
יוסף בר-אל: והמשיך לעבוד, הסכים לעבוד בהתנדבות בלי כסף.
יוסף בר-אל: במקום כל אלה, אתם לא שמעתם על יועצים כמו גרניט, וקוצ'יק וכו'.
רן כהן: שישה אנשים לא עבדו וקיבלו משכורת?
יוסף בר-אל: אני לא יודע, לא קיבלו.
רן כהן: פשוט עוד לא קיים.
רן כהן: לא התקדם.
אופיר פינס-פז: אדוני, אנחנו רוצים תשובה לדברים.
יוסף בר-אל: הקדמתי ואמרתי, קצת הומור, בלי קצת הומור לא תבין את הבעיה.
יוסף בר-אל: אגיד לך למה, אני לא מתחשבן עם קודמי, ולא אתחשבן עם קודמי.
יוסף בר-אל: אני אתאר נתון שקיבלתי אותו לידיים ושהוא מופיע בספרים.
יוסף בר-אל: ששה ספרים כאלה, יש לך אותם כאן, בועדת כספים, תת ועדת כספים, תקראו אותם תרעננו את הזכרון, זה מחשיך עיניים.
אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, אמרת הומור, אז אנחנו אומרים נכתבו 13 דוחות ממשלתיים בנוגע לרשות השידור ועכשיו, ועדה חדשה 14 שהקים אותה השר הממונה, השר אולמרט, מה חדש מתוך 13 ו-14.
יוסף בר-אל: זה מה ששאלתי, מדוע עוד ועדה, רבותי.
יוסף בר-אל: בואו נעשה משהו.
יוסף בר-אל: רענן כהן, שהוא היה שר הממונה קודם, עשה דו"ח מסכם, בתורים.
יוסף בר-אל: כל ההמלצות של כל הועדות 11 ועדות שקדמו, וכל אחת על מה המליצה.
יוסף בר-אל: לקחנו את זה ואמרנו בואו נמליץ, דבר ראשון משותף לכל הועדות לשנות את הסכמי השכר והסכמי העבודה ברשות השידור, זה קונצנזוס.
יוסף בר-אל: זה דבר כושל לחלוטין.
יוסף בר-אל: זה דבר מסמר שער, לדעת מה הם הסכמי העבודה ואיך מתמודדים אתם.