GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אנחנו צריכים לחשוב היום על פיתרון, וזה ישליך כמובן על כל הערים המעורבות במדינת ישראל.
אמנון כהן: מצד אחד, אני חושב שצריך לתת לראשי הערים האלה סיוע ולעזור להם – שתהיה להם תוכנית מתאר, שיהיו להם פתרונות מטעם הממשלה ומטעם כל משרדי הממשלה.
אמנון כהן: נשמע כעת את הדברים.
אמנון כהן: אם חברי הכנסת רוצים להגיד משהו – אפשר עכשיו.
אמנון כהן: אם תרצו, נוכל לשמוע קודם את המתדיינים ואת נציגי משרדי הממשלה, ואחר כך להתייחס.
אמנון כהן: אדוני המבקר, כמובן שאם תרצה לשאול אחר כך את נציגי משרדי הממשלה או את נציגי אחד הארגונים, תוכל להתייחס.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שחבר הכנסת מח'ול אמר נכון.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אנחנו לא תופסים את הבעיה בצורה הנכונה ובצורה הניטראלית אלא בצורה הזאת, כאילו מדובר בסתם עברייני חוק ובסתם אי אכיפה של חוק, מבלי לראות את השטח ואת הצורך הקיומי של האנשים האלה – ולא מדובר בבית אחד, בשניים או בעשרה, אלא באלפים – אנחנו נחטא למטרת הדיון.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי אין נדרשים לטפל פה בעבריינים גרידא, אלא באנשים שאין להם קורת גג.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שאין אדם מיושב בדעתו, שיש לו אפשרות להגיע לקורת גג בצורה חוקית, והוא יבחר במתכוון להסתכן בהריסת ביתו ולבנות שלא כחוק.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש בעיה כואבת וקיימת – הצגת דברים נכונים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל צריך לגשת לזה גם בדרך הנכונה.
אמנון כהן: אני לא בטוח שהבעיה היא כפי שאתה מציג אותה.
אמנון כהן: בתל אביב-יפו למשל, נתנו לאוכלוסיה הערבית הזדמנות לבנות במסגרת "בנה דירתך".
אמנון כהן: היה פרוייקט יפה מאוד, ונתנו אלטרנטיבה ל-400 משפחות, אבל הם לא רוצים לאייש את זה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו לא שומעים את המשפחות האלה ולכן אנחנו לא יודעים אם באמת היתה אלרנטיבה מציאותית ומעשית, שאכן יכלו לנצל אותה, או שאולי היו תוכניות ודברים על הנייר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: צריך לבדוק את הדברים לגופם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם תתן לי אלטרנטיבה שאני לא יכול לממש, אז מה עשינו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל עוד אנחנו לא דנים בבעיה הזאת בצורה עניינית, בכדי להגיע באמת לפתרונות, אלא תופסים אותה רק מהזווית של העבירה על החוק, רק נחמיר את הבעייה ולא נפתור אותה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שהדיון חייב ללכת בכיוון של האזנה למינהל – האם יש אלטרנטיבות, ולראשי הערים – האם יש עדיין תוכנית חיובית שתוכל לתת פתרון לבעיות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני בטוח שגם התושבים ירצו פתרונות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל כל עוד לא דנים בפתרונות, וכל עוד ההסתכלות על הבעייה מתמקדת בעובדה שהם בונים שלא כחוק, אני חושב שהדיון הזה יהיה עקר ולא יביא לשום תוצאות.
עסאם מח'ול: אני אסביר למה בחרתי לדבר עכשיו.
עסאם מח'ול: קודם כל, אני חושב שהישיבה הזאת שונה מעשרות הישיבות בהן השתתפתי עד עכשיו.
עסאם מח'ול: מבחינתי, נוכחותו של כבוד מבקר המדינה משנה את המצב.
עסאם מח'ול: זה חשוב להגיע לנקודה הזאת.
עסאם מח'ול: לדעתי יש מחדל מתמשך ביחס לבעיות של האוכלוסיה הערבית בערבים המעורבות – רמלה, לוד, עכו, ובמיוחד יפו.
עסאם מח'ול: גם אני גר בעיר מעורבת – בחיפה – ובגלל זה אני רואה את ההבדל.
עסאם מח'ול: אני רואה שהבעייה היא בגישה ובאסטרטגיה של העיר.
עסאם מח'ול: בחיפה אנחנו נאבקנו והשגנו גם את התחושה, שהעיר מתייחסת להיותה עיר מעורבת כאל ערך מוסף שלה, ולא כאל בעייה וכאל גיבנת.
עסאם מח'ול: העיר מתיימרת לטפל בבעיות של האוכלוסיה הערבית – היא לא מתיימרת לטפל באוכלוסיה הערבית כבעיה.
עסאם מח'ול: אני חושב שהשאלות הללו, סדר הדברים הזה והמשפטים האלה – משנים הכל.
עסאם מח'ול: אני חושב שהיחס בלוד, בעיקר, הוא שלעיר יש גיבנת, ובואו נחשוב איך להתפטר ממנה, כי היא עיר מעורבת, עיר שיש בה גם ערבים.
עסאם מח'ול: אני חושב שזוהי בעיה קשה.
עסאם מח'ול: היא מעבירה את הוויכוח לפאזה אחרת לגמרי, ובזה צריך לטפל.
עסאם מח'ול: לכן התרעמתי על הגדרת הנושא "אי אכיפת החוק".
עסאם מח'ול: הדבר הראשון שטיפלתי בו בשבוע הראשון להיותי חבר כנסת, היה הריסת בית בלוד – כך יצא, לא בחרתי בזה.
עסאם מח'ול: היו יריות בכדורי גומי, כולל על חברי כנסת שהיו שם.
עסאם מח'ול: מצאתי את עצמי מחובר לשאלות האלה בצורה מיוחדת.
עסאם מח'ול: כשאנחנו נכנסים לפרטים, מסבירים לנו שזה לא הולך לפי התוכנית ושזה לא הולך לפי המפה.
עסאם מח'ול: לפעמים אולי צריך לשאול אם לא צריך לשנות את המפה או את התכנון כדי לענות על הצרכים של מבנה היישוב, ולא להיפך – לא לשנות את מבנה היישוב מכיוון שהוא לא עונה על התוכנית.
עסאם מח'ול: אני חושב שיש כאן עניין של שיח, של אמירה בגדול – האם אנחנו באמת רוצים לפתור את בעיית הדיור המציקה והמחניקה ביישובים האלה.
עסאם מח'ול: קודם כל על ידי הכשרת הבתים הקיימים והכנסתם למסגרת תכנונית מסויימת, ועל ידי קביעת כללים – איך ממשיכים הלאה.
עסאם מח'ול: אי אפשר להתחיל עכשיו רק בגלל שמישהו קבע כך באיזושהי ישיבת עירייה או באיזושהי ועדת תכנון, ולכן הכל צריך להתיישר לפי זה.
עסאם מח'ול: השאלה היא קודם כל, איך אנחנו פותרים את בעית הדיור – איך אנחנו מבטיחים לכל אזרחי לוד, רמלה ויפו תנאים אנושיים ותנאים נורמליים כדי לחיות.
עסאם מח'ול: מהנקודה הזאת נגיע אחר כך לנקודה, שממנה נתחיל לתכנן לפי תוכניות להבא.
עסאם מח'ול: אחרת, אנחנו מדברים על אלפי בתים שצריך להרוס.
עסאם מח'ול: אני חושב שזה בלתי קביל בשום חשיבה נורמלית.
עסאם מח'ול: אני חושב שבכל התוכניות יש צורך לקחת בחשבון את דעתם של התושבים עצמם, כדי שהתכנון יהיה בשיתוף איתם.
עסאם מח'ול: חבר הכנסת דהאמשה העלה את הבעיה של היעדר הנציגים בדיון היום.
עסאם מח'ול: נמצאת כאן בוסינה, שהיא נציגת שתי"ל ונציגת התושבים.
עסאם מח'ול: אני מציע שנאפשר לה להציג את הדברים בצורה מספקת.
אמנון כהן: הגיע כעת ראש עיריית לוד עם צוותו.
אמנון כהן: אנחנו מדברים על אי אכיפת חוק תכנון ובנייה מצד אחד.
אמנון כהן: מצד שני, אנחנו רוצים כמובן לדעת איך אתם – ראש העיר והנהלת העיר – רואים את הבעייה בראייה עירונית.
אמנון כהן: אנחנו מכירים – גם באופן אישי – את הבעיות של לוד.
אמנון כהן: מצד אחד, יש פשע ובנייה בלתי חוקית.
אמנון כהן: מצד שני, דיברנו הרבה על פתרונות, על מתן אופציה של בניית שכונות שלימות לאוכלוסיה הערבית.
אמנון כהן: האם קיים איזשהו אופק לאוכלוסיה הזאת?
אמנון כהן: האם הם יודעים שמחר-מחרתיים, בעוד חודש-חודשיים יש תוכנית, והם יוכלו לקבל קורת גג בתנאים שתקבע המדינה?
אמנון כהן: אם אין אופק כזה, אז כל אחד הישר בעיניו יעשה – כל אחד רוצה לדאוג לקורת הגג שלו.
אמנון כהן: בגלל שזה לא חוקי, ובגלל שזוהי השתלטות על השטח וזה לא מתואם עם הרשויות – אין ביוב ואין מים.
אמנון כהן: אתה גם לא יכול לקבל היטל השבחה על השטח, ואתה לא יכול לגבות ארנונה.
אמנון כהן: אתה גם לא יודע מי נכנס – כמה ילדים.
אמנון כהן: החינוך נפגע, והכל נפגע.
אמנון כהן: לכן הייתי רוצה לשמוע את המצוקות הקשות של העיר לוד – ואני מכיר אותן.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לראות כאן את התמונה הכוללת, כדי שגם מבקר המדינה ישמע את הדברים.
אמנון כהן: אני מחפש דרך לסייע לראשי הערים האלה, שמתמודדים עם בעיות יומיומיות קשות ביותר, ואני שמח שראש הממשלה נרתם תקופה ארוכה מאוד.
אמנון כהן: אני שומע הרבה הצהרות, אבל אני לא יודע מה התקדם בשטח.
אמנון כהן: בנוסף, קיבלתם תקציבים מיוחדים לאכיפת החוקים, ולמרות זאת אני רואה במסמכים שלפניי, שמתוך אלפיים דירות שנבנו באופן בלתי חוקי, רק על 400 מתוכן הוצאו צוי הריסה, ורק על 65 מבנים בוצעה אכיפה.
אמנון כהן: לא מדובר על שנה אחת, אלא על כמה שנים.
אמנון כהן: מצד שני, מהן הפתרונות.
אמנון כהן: מה עם דירות לציבור הזה?
אמנון כהן: מה עם תוכניות?
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, אנחנו רוצים לשמוע אם יש איזושהי תוכנית אב או תוכנית מתאר, שתכלול גם צמודי קרקע – כי אם יש חזקים בתוך האוכלוסיה, צריך לאפשר להם לחיות בבניית צמודי קרקע – וכמובן גם בניניים לגובה.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמעו אם יש איזשהו פרוייקט "פינוי-בינוי", כי צריך יהיה לפנות אותם מאותם מקומות בהם גרים באופן לא חוקי.
אמנון כהן: מצד שני, לא לפנות אותם על ריק.
אמנון כהן: צריך שתהיה להם אלטרנטיבה להיכן לעבור, ואז אפשר יהיה להיכנס ולפנות את המקומות שהם בנו בצורה בלתי חוקית.
אמנון כהן: בגדול, אני חושב שזה יסייע לעירייה לקבל היטלי השבחה, ובעתיד – לקבל את המיסים, את הארנונה ואת האגרות למיניהן שהעירייה צריכה לקבל.
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, בבקשה.
בני רגב: אני שמח שדנים בעיר לוד.
בני רגב: אני שמח שנוכחים בדיון גם חברי הכנסת מהמגזר הערבי, אתם הייתי נפגש וביחד היינו מנסים לראות איך הולכים לקראת פתרונות.
בני רגב: אבל כאשר אני מותקף מצד המגזר הערבי על כך שאני הורס, ומצד שני אני מותקף על כך שראש העיר אפילו לא מתייחס להריסות, אני יושב וחושב מה אני כבר כן עושה – הורס, או לא הורס?
בני רגב: אני רוצה להבהיר, שהגישה שלי והמדיניות שלי לגבי אכיפת החוק היא, שאני לא נותן יד לעניין הזה.
בני רגב: אין פשרות בעניין הזה, ואני נוהג בצורה הכי קשה שיכולה להיות.
בני רגב: כך אני גם מקרין ומסביר לכולם במגזר הערבי.
בני רגב: מצד שני, אין לי ספק שהמגזר הערבי לא חושד בי כראש עיר גזעני.
בני רגב: אני מודע לבעיות של המגזר הערבי.
בני רגב: מותר לומר שהמגזר הערבי קופח, ואלו הן התוצאות.
בני רגב: עד לא מזמן לא הייתה אפילו תוכנית אב למגזר הערבי.
בני רגב: לעיר לוד בכלל לא היתה תוכנית.
בני רגב: יש לנו תוכנית אב למגזר הערבי, ומהנדס העיר יתייחס לכך.
אמנון כהן: ממתי תוכנית האב הזאת?
בני רגב: כבר משנת 1999.
בני רגב: התייחסת בדבריך לפינויים.
בני רגב: בחלק מהמקומות המפונים קמה שכונת נווה שלום.
בני רגב: צריך לציין, שלא כולם רצים וששים לעבור לשם.
בני רגב: אני באופן אישי עברתי שם קשיים בעניין הזה, לשכנע את הציבור הערבי.
בני רגב: היום יש עוד 20 משפחות שצריכות לעבור.
בני רגב: בשכונת נווה ירק, הוצאנו עכשיו 20 יחידות "בנה ביתך" למגזר הערבי.
בני רגב: עומדת להיות בתוך שכונת נווה ירק תוכנית של 50 משפחות נוספות, שמיועדת למגזר הערבי.
בני רגב: בתנאים ובאמצעים של היום, אנחנו משתדלים לעשות הכל.
בני רגב: כי אין ספק שלצד הבניה הבלתי חוקית צריך לתת פיתרונות.
בני רגב: זה ברור לכולם.
בני רגב: אני מודע לבעיתיות שנוצרת כאשר אתה הולך להרוס בית, ואתה יודע שמאוכלסים בו 12-13 נפש לפחות.
בני רגב: עם כל הצער, אתה צריך לפעול בהתאם לכללים החוקיים.
בני רגב: מצד שני, אין לך פתרונות לאנשים האלה, שנזרקים לרחובות.
בני רגב: צריך לתת גם פתרונות, ובצדק.
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, בתוכנית המתאר הזו שמתגבשת, איפה נמצא הביטוי לעובדה שקיימות 2,000 יחידות דיור בלתי חוקיות?
אמנון כהן: אתה צריך לתת פיתרון לא רק ל-50 המשפחות.
אמנון כהן: לכן אני רוצה לדעת אם בתוכנית המתאר יש לאוכלוסיה הזאת ביטוי, שמובנה בפינוי-בינוי.
אמנון כהן: אז אתה אומר לתושבים, כפי שאמרת לגבי האיזור הזה: או-קיי, יש לך אופציה לעבור לכאן, ולכן, אני רוצה שתפנה את המקום שלך תמורת פיצוי כזה או אחר.
אריה גלבר: אני מהנדס העירייה.
אריה גלבר: התוכנית שאנחנו מריצים באזור פרדס ניר, היא תוכנית שבאה להחסיר את הקיים ולהוסיף עוד יחידות.
בני רגב: זה נמצא בוועדה המחוזית.
אריה גלבר: התוכנית הזאת מדברת על יותר מ-3,000 יחידות דיור.
אריה גלבר: עיקרה היא החסרת הקיים, מלבד אותם בניינים שיושבים על דרכים.
אריה גלבר: התוכנית הזאת היא יוזמה של משרד השיכון מזה ארבע שנים.
אריה גלבר: כך שהבעיה שאתה מציג היא לא כל כך קריטית, כי התוכנית הזאת היא מעשה מרכבה של לקיים את הקיים, ועדיין לתת תשתיות, ביוב ומים.
אריה גלבר: התוכנית מחולקת לחמישה, אחת מתוכם אמורה לקבל תוקף ברגע שיסתיימו העיצומים.
אריה גלבר: אז נשב עם המשפחות ונתחיל לשכנע אותן להגיש בקשות להיתר.
אריה גלבר: אם מדברים בגדול, זהו הפיתרון הכי חלק.
אריה גלבר: בשכונת נווה שלום יש פוטנציאל ל-150 יחידות דיור נוספות.
אריה גלבר: בימים הקרובים יוצא מכרז של המינהל ל-50 מגרשים נוספים.
אריה גלבר: אציין, כי אלמלי הבעיות של רשות העתיקות, היינו יכולים להוציא מעל 100 יחידות.
אריה גלבר: המינהל הקצה כרגע סכום לרשות העתיקות כדי לשחרר שם עוד 50 מגרשים.
אריה גלבר: יש תוכניות נוספות שהן בקנה, בשלבי היגוי.
יצחק רגב: אני רק רוצה לציין, שכשהקימו בזמנו את שכונת ורדה, אף אחד מהמגזר הערבי לא רצה להיכנס לשם, ולכן הביאו לשם משת"פים כדי שיגורו שם.
יצחק רגב: עם כל הכבוד ועם כל המצוקה, המגזר הערבי גם מתפנק במידה מסויימת.
יצחק רגב: תבנה להם בית של 4 קומות – ולא כולם ששים ורצים.
אמנון כהן: אתה כראש עיר צריך להציע פתרונות לפני שאתה רוצה לפרק בית.
אמנון כהן: אם הם לא עוברים אחר כך, זאת בעייה אחרת.
אמנון כהן: יש פה חברי כנסת מכובדים, שרוצים מצד אחד לשמור על חוק תכנון ובנייה, ומצד שני שיהיה להם פיתרון – קורת גג.
אמנון כהן: אני חושב יסייעו להנהלת העיר להוציא את זה אל הפועל, ויבואו בדין ודברים עם המשפחות.
יצחק רגב: כאחד שנולד בעיר הזאת, אני קובע בביטחון שהדאגה למגזר הערבי היא דאגה לא פחות למגזר היהודי.
יצחק רגב: כי אם לא יהיו פתרונות למגזר הערבי, כל העיר תסבול.
יצחק רגב: זה ברור לי.
יצחק רגב: אנחנו יכולים להיות דוגמה וסמל לדו-קיום בין יהודים לערבים להרבה ערים במדינת ישראל.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הלוואי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי יתן ואכן כך יהיה.
עסאם מח'ול: אני רוצה לקבל תשובה לגבי נווה שלום.
עסאם מח'ול: אני מבין שזוהי שכונה שקמה, ומפתחים תשתיות לקראת הקמתה.
עסאם מח'ול: אני רואה תמונות של ביוב בכניסות לגן ילדים בשכונת נווה שלום.
עסאם מח'ול: האם זה מפותח או לא מפותח?
אריה גלבר: אתה מציג פה עבודה לא גמורה.
עסאם מח'ול: אני שואל, אם התשתיות – כולל כבישים וביוב – מפותחות, או שהן מחכות.
אריה גלבר: שכונת נווה שלום היא שכונה שקולטת מפונים, שמקבלים יחידות דיור בלי לשלם מזומנים, על חשבון המדינה.
אריה גלבר: היא כוללת יחידות ופיתוח.
אריה גלבר: העיריה מקימה שם את מבני הציבור, ומה שאתה מציג כאן זה גן שלא נמסר עדיין לתושבים, כי הוא לא הושלם.
אמנון כהן: אני רוצה לקיים דיון ענייני, לא פרובוקציות.
רבקה אבלסון: לגבי שכונת פרדס ניר: התוכניות נמצאות בוועדה המחוזית.
רבקה אבלסון: יש תוכנית אחת שאושרה למתן תוקף, אבל היא מחולקת לחמש תוכניות.
רבקה אבלסון: צריך היה לעשות השלמות.
רבקה אבלסון: ברגע שהעיצומים יסתיימו, יסיימו את המדידות.
רבקה אבלסון: אני מציעה שהוועדה המחוזית תיתן את הפרטים.
רבקה אבלסון: כל התוכנית נמצאות בתהליך מתקדם בוועדה המחוזית.
רבקה אבלסון: צריך לעשות את העדכונים ואת ההתניות.
רבקה אבלסון: זה אמור לתת פיתרון גם לבניה הבלתי חוקית הקיימת – להסדיר אותה – ולתת פיתרונות לאוכלוסייה הנוספת.
רבקה אבלסון: מדובר בהיקף של כ-3,000 יחידות דיור, ומשרד השיכון בצע את התוכנית על קרקעות פרטיות – וזה דבר חריג – מתוך הכרה שיש צורך לתת פיתרון לעניין.
רבקה אבלסון: הפרוייקט השני שציינת הוא הנושא של פינוי-דיור.
רבקה אבלסון: יש תהליך מורכב של פינוי-בינוי.
רבקה אבלסון: נווה שלום היא שכונה שבה אתה מפנה מישהו אחרי שהוא הסכים להתפנות, וקיבל בית אחר במקום מוגדר בו הוא בחר.
רבקה אבלסון: זה לא פינוי שבו הורסים ולאיש אין קורת גג.
רבקה אבלסון: הפיתוח נעשה בשלבים.
רבקה אבלסון: ככל שאנשים יהיו מוכנים להיכנס מהר יותר להסדר, יחכה להם בית מוכן עם פיתוח.
רבקה אבלסון: הבעיה היא שלא כולם ממהרים להתפנות.
אמנון כהן: שאלתי לראש העיר היא, האם הקמת איזשהו מנגנון הידברות בין האוכלוסיה הערבית, ועד שיהיה מורכב מראשי קהילות ומראשי חמולות?
יצחק רגב: בהרבה מקרים פניתי באופן אישי לאותם דיירים.
יצחק רגב: תוכנית שינוי הייעוד והפשרת הקרקעות עליה דיבר מהנדס העיר קיימת למעשה.
יצחק רגב: אנחנו צריכים למסד אותה, כדי שנוכל לתת לשכונות טיפול, כמו ביוב, חשמל וכל מה שכרוך בזה.
יצחק רגב: כשזה יהיה ממוסד ומאושר, נתחיל לטפל גם בתוך השכונות.
יצחק רגב: צריך להפריד בין זה לבין פרוייקטים של שכונות חדשות שצריכות לקום כדי לתת פתרונות למגזר הערבי.
יצחק רגב: זה לא שייך אחד לשני.
אמנון כהן: אני מדבר גם על השכונות החדשות.
אמנון כהן: צריך להקים כבר עכשיו איזשהו צוות היגוי – אפילו בהשתתפות חברי כנסת – כדי לפתוח במשא ומתן עם התושבים.
אמנון כהן: לפעמים יש להם יותר השפעה מתוקף ההשפעה המגזרית.
יצחק רגב: אני אשמח מאוד שחברי הכנסת יבואו ויצטרפו.
יצחק רגב: תהיה להם דלת פתוחה.
אמנון כהן: תשלב אותם בוועדת ההיגוי.
יצחק רגב: אני בהחלט מוכן.
שוקי אמרני: אני מבקש להתייחס לשני דברים.
שוקי אמרני: האחד, אנחנו במחוז נותנים עדיפות רבה מאוד לעיר לוד.
שוקי אמרני: הוועדה המחוזית ולשכת התכנון הייתה במקום וסיירנו בעיר הזאת.
שוקי אמרני: מבחינתנו, אנחנו משתדלים לעשות כל מה שניתן.
שוקי אמרני: צריך רק לזכור, שבשני המרכיבים שאדוני היושב ראש ציין – נושא התכנון והבנייה בהיבט של מתן פתרונות דיור, שהוא נושא חשוב מאוד, וההיבט של האכיפה – יש צורך במשאבים.
שוקי אמרני: ברגע שאנחנו נמצאים במציאות, שבה העיר לוד מתקשה לתפקד בגלל מצוקה כספית קשה מאוד – אל הדיון הזה אנחנו ממשיכים היום בשעה 11:00 בוועדת הפנים – ברור שיש קושי גדול מאוד לדרוש ולבצע פעולות כאלה ואחרות.
שוקי אמרני: שנית, הפעילות הזאת של מתן פתרונות דיור מצד אחד והקפדה על קיום הוראות החוק מצד שני, היא נכונה מאוד.
שוקי אמרני: אבל מנסים לקיים אותה במציאות מאוד קשה ובעייתית, ועם כל הרצון הטוב, אנחנו לא מסוגלים תמיד לסייע בגלל הוראות כאלה ואחרות.
שוקי אמרני: מאוד לא פשוט לקחת איזור מסוים, ולתת הכשר לבנייה בלתי חוקית שהיתה שם.
שוקי אמרני: לעיתים, עם כל הקושי שיש, זה לא תמיד עולה בקנה אחד עם התוכניות שלנו.
שוקי אמרני: זה לא תמיד עולה בקנה אחד עם המרכיב הבסיסי של הנורמה הזאת, של לתת פרס לכאלה שהם לא בסדר.
עסאם מח'ול: אל תתן פרס לאלה שהזניחו במשך 50 שנה.
עסאם מח'ול: גם זה שיקול.
שוקי אמרני: אדוני חבר הכנסת, גם ראש עיריית לוד וגם המהנדס ציינו, שבתקופה האחרונה אנחנו נותנים את הדעת לנושא הזה, ונותנים לו עדיפות רבה מאוד.
שוקי אמרני: אצלי במחוז כינסנו פורום של כל מנהלי המחוזות במחוז המרכז של כל משרדי הממשלה.
שוקי אמרני: זהו פורום שהקמנו אותו לא מזמן והתכנסנו פעמיים.
שוקי אמרני: בין היתר העלינו נקודות מסויימות, מתוך רצון ליצור את שיתוף הפעולה הנדרש כדי לתת פתרונות.
שוקי אמרני: אני רק מנסה לומר לוועדה הנכבדה הזאת, שאנחנו לא נכנסים לאיזושהי מסגרת, בה אפשר לפעול ממש לפי הכללים הרגילים.
שוקי אמרני: החוק קובע כללים מסויימים, ואנחנו נמצאים במציאות מאוד בעייתית וקשה.
שוקי אמרני: למרות זאת, במסגרת הבעיות האלה, אנחנו מנסים לתת איזשהם פתרונות, והמגמה שנאמרה כאן היא בהחלט המוטיב המרכזי בפעילות.
שוקי אמרני: מצד אחד לתת פתרונות, ומצד שני, לשמור על קיום הוראות החוק עד כמה שניתן, עם כל הקושי ועם כל הבעייתיות.
שוקי אמרני: כפי שאמרתי, המרכיב הזה עדיין קשור בצורה חזקה מאוד למצב הכספי הקשה של עיריית לוד.
שוקי אמרני: אי אפשר לנתק את זה מכאן.
שוקי אמרני: לעיריית לוד אין תקציב לביצוע פעולות אכיפה, אין לה תקציב אפילו לפרסום הוראות לנושא תוכניות – אנחנו מאשרים להם תוכניות, אבל הם לא מסוגלים לבצע אותן בגלל שאין להם תקציב.
שוקי אמרני: ראש העיריה אומר שאין לו תקציב לפרסם את האישור בעיתונות, או לפרסם פעולות כאלה ואחרות.
שוקי אמרני: אי אפשר לנתק אחד מהשני.
שוקי אמרני: הייתי מציע שדורון דרוקמון, מתכנן המחוז, יאמר כמה משפטים על דברים ספציפיים ועל נקודות שקשורות ללוחות זמנים.
דורון דרוקמן: אתן כמה פרטים ברמת המספרים והתאריכים, מעבר לכל מה שנאמר כאן.
דורון דרוקמן: בלוד יש לנו שני אזורים שבהם הוועדה המחוזית טיפלה בתוכניות.
דורון דרוקמן: אחד מתוכם הוא שכונת פרדס ניר שהוזכרה כאן.
דורון דרוקמן: פרדס ניר חולקה ל-5 תוכניות.
דורון דרוקמן: סך כל יחידות המגורים ב-5 התוכניות הוא 3,520 יחידות דיור.
דורון דרוקמן: חלק גדול מתוכן הוא "הלבנת" מצב קיים, וחלק נוסף הוא פיתוח והרחבה עתידית.
דורון דרוקמן: בנוסף, יש היום תוכנית של בית ספר יסודי בשכונת הרכבת.
דורון דרוקמן: היא הופקדה למעשה בחודש יוני השנה.
דורון דרוקמן: הועדה המחוזית החליטה להפקיד ארבעה מתוך חמשת התוכניות, המונות 3,520 יחידות, כבר בנובמבר 2001.
דורון דרוקמן: מאז היו צריכים לתקן תיקונים כאלה ואחרים במסמכי התוכנית, כאשר התיקון האחרון היה בעיקר תוכנית מדידה מעודכנת, כי המצב שם משתנה כל הזמן.
דורון דרוקמן: היה קושי גדול לתקצב את הנושא הזה.
דורון דרוקמן: התקציבים אינם שלנו – במקרה זה הם שייכים למשרד הבינוי והשיכון.
דורון דרוקמן: גב' אבלסון מסרה לי כרגע, שהם קיבלו אישור להוציא את המדידות האלה, כך שברגע שהמדידה תושלם ותאושר, נוכל למעשה להפקיד את התוכנית לעיון הציבור, כי מדובר פה על שיתוף ציבור, על התנגדויות, ודברים כאלה.
אמנון כהן: איפה זה עומד במשרד השיכון?
רבקה אבלסון: קיבלנו תקציב לעדכון המדידות, והמודד התחיל לעבוד.
אמנון כהן: תוך כמה זמן הם יקבלו את זה במחוז?
רבקה אבלסון: בחודש הקרוב, להערכתי.
דורון דרוקמן: ברגע שנקבל מסמכים מתוקנים, נוכל להפקיד אותם.
דורון דרוקמן: על פי חוק, צריך שיהיו 60 יום לעיון הציבור בבדיקה כזאת או אחרת, ואז זה יוכל לקבל תוקף.
דורון דרוקמן: כךלגבי פרדס ניר, בה מדובר במאסה גדולה מאוד של 3,520 יחידות דיור, ומבחינתנו היא בתהליכי אישור סופיים.
דורון דרוקמן: אני לא מתייחס לנווה ירק ולנווה שלום – אלו הם מקומות קטנים.
דורון דרוקמן: ביחס למאסות גדולות, במע"רים – מרכז העיר – כאן יש מעל 3,000 יחידות דיור, וזה לא רק למגזר המיעוטים, אלא בנייה מעורבת.
דורון דרוקמן: אבל זה מרכז העיר ולב העיר.
דורון דרוקמן: במרכז העיר רוב התוכניות עדיין לא הוגשו לוועדה המחוזית.
דורון דרוקמן: פה אנחנו שותפים לקשיים שיש לעירייה עצמה במימון התכנון.
דורון דרוקמן: אנחנו מדברים עם המתכננים השונים, והם אומרים שלעירייה אין כסף לשלם לנו.
דורון דרוקמן: חלקם אפילו מוכנים לעבוד בהתנדבות, למרות שאני לא בטוח שזאת שיטה טובה, אבל יש פה קושי להניע את המערכת.
אמנון כהן: אדוני ראש העיר, בכמה כסף מדובר בנושא התכנון הזה?
אריה גלבר: המינימום המדובר הוא חצי מיליון שקל.
אריה גלבר: גם המדידות עצמן עולות 200 אלף שקלים.
אמנון כהן: במסמכים שלפניי מופיע, שראש הממשלה הבטיח 4 מיליון שקלים לאכיפת והריסת בתים.
יצחק רגב: כשאני צריך להרוס בית, אין לי מימון אפילו עבור קבלן, כדי להביא טרקטור.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כשאתה הורס, זה עולה 400 אלף שקלים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אז אולי נפנה את זה לתכנון, אדוני היושב ראש.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה יפתור את הבעיות.
עסאם מח'ול: זה נקרא נהנים מההפקר.
אמנון כהן: אני רוצה לשאול את מר אבישי כהן, נציג משרד ראש הממשלה, איך אתם מחוברים לתוכניות הללו.
אמנון כהן: ראש עיריית לוד אומר שאין לו כסף לפרסום ולבניית תוכניות.
אמנון כהן: הייתי רוצה שתרחיב מעט בנושא הטיפול הנקודתי במסגרת תוכנית אופק, במהלך שלוש שנים, האם כל התקציבים שאושרו על ידי הממשלה הגיעו ליעדם.
אמנון כהן: כמו כן, אבקש שתתייחס בדבריך לשאלה, האם בתוך התקציב הזה היה תקציב שמיועד לתכנון הערים האלה.
אבישי כהן: משרד ראש הממשלה זיהה את הבעייה של הערים המעורבות כבר לפני שלוש שנים, כחלק מתוכנית אופק.
אבישי כהן: אני רוצה להזכיר לכולם, ש-60% עד 70% מתוכנית אופק הם מתן פיתרון לערים המעורבות ככלל.
אבישי כהן: מדובר על רמלה, לוד, נצרת ועכו – רוב היישובים הם הערים המעורבות, בגלל המצוקה שלהן.
אבישי כהן: יש כאן נציגה מהאגף שלי, שמטפלת בתוך התוכנית הזאת ברמלה ולוד באופן ספציפי.
אבישי כהן: מבחינתנו, הנושא הזה מקבל עדיפות – קיים שיתוף כמעט בכל פגישה שנערכת בנושא של פיתוח העיר ומתן פתרונות, ברמה של ראש רשות, מנהל, מהנדס, מנהלי אגפים לבין הנציגים שלנו בכל משרד ממשלתי, כדי לקדם את הנושא הזה.
אבישי כהן: ראש הממשלה הכניס את לוד בתוך אופק לשלושת הערים שבהן הוא מטפל באופן נקודתי ואישי.
אבישי כהן: זה בא לידי ביטוי בסיורים אישיים שלו אחת לחודש וחצי-חודשיים.
אבישי כהן: בעוד שבועיים הוא יגיע שוב ללוד.
אבישי כהן: היו"ר אמנון כהן: שיביא איתו חצי מיליון שקל, כדי שתהיה תוכנית.
אבישי כהן: אינני יודע אם נמצאים כאן נציגי האוצר, אבל לפעמים יש אי בהירות, האם ראש הממשלה יכול להביא חצי מיליון שקל, או שהאוצר יכול לנהל את זה.
אבישי כהן: ראש הממשלה מנהל באופן אישי את ההיערכות הבינמשרדיות במסגרת תוכנית אופק לגבי לוד, ואנשי המקצוע שמוזמנים ב-11 בלילה וב-10 בלילה לישיבות של ראש הממשלה בעניין לוד, יודעים את זה.
אבישי כהן: עיריית לוד מקבלת טיפול מאוד חריג בעניין הזה.
אבישי כהן: התוצאה היא, שפעם בחודש וחצי נערכת ישיבה בינמשרדית עם כל הגורמים שנמצאים כאן – בראשות המשנה למנכ"ל או בראשותי.
אבישי כהן: מכלול התוכניות של מתן פיתרון בנייה מקודמות כמה שאפשר.
אבישי כהן: הכספים שהוקצו למטרות האלה במסגרת תוכנית אופק, מסתיימים בסוף החודש הזה.
אמנון כהן: האם הנושא התכנוני שולב בתוך תוכנית האופק?
אבישי כהן: התכנון הוא חלק ישיר של המשרדים בתוך המסגרת התקציבית שנבנית.
אבישי כהן: מרכיב התכנון בנושא פיתוח איזורים חל על המשרדים – אם זה משרד השיכון, אם זה המינהל בתוך משק סגור, אם זה חברות מנהלות, והוא אמור לקבל פיתרון.
אבישי כהן: כרגע לא זיהינו בעיה, אבל אם יש בעיה, היא תעלה בישיבה הבאה ואנחנו ננסה לפתור אותה.
אבישי כהן: יתכן שמדובר בעוד מיליון שקלים או עוד חצי מיליון שקלים – אנחנו מטפלים בדברים באלה בשוטף.
אבישי כהן: בסך הכל, אני לא רואה את זה כבעיה מרכזית כרגע, מכיון שבמתחם רמלה-לוד אנחנו מדברים על אלפי תוכניות דיור בתוכניות מקודמות – חלקן נעצרו קצת בגלל בעיות של המינהל.
אבישי כהן: אנחנו מדברים על רמלה-צפון, על אחיסמך, על הרבה תוכניות ועל כל מיני מע"רים בתוך לוד – יש קידום של תוכניות.
אבישי כהן: אני רוצה להזכיר לכולם, שמבחינתנו כמשרד ראש הממשלה, כל תושב באשר הוא תושב, הנושא תעודת זהות כחולה, יכול לגשת לגני יער, לשכונה חדשה ולבנייה חדשה ברמלה, ויכול לקנות בית.
אבישי כהן: מבחינתנו אין מניעה בעניין הזה.
אבישי כהן: אם רוצים לעשות שכונה ספציפית, לא נכנסנו לזה.
אבישי כהן: אם תעלה הבעייה הזאת – נפתור את זה.
אמנון כהן: נציגת שתי"ל לא מסכימה איתך.
אבישי כהן: אני לא רוצה להפוך את העניין לויכוח.
אבישי כהן: לדעתי, היא לא מעורה בפרטים.
אבישי כהן: הם מוצאים נקודה לא-עניינית, שמשנה את כל הכיוון של הפעילות שם, והופכים אותה לעיקר.
אבישי כהן: אין כרגע פרוייקטים ליוצאי צבא בלוד.
אבישי כהן: היה ניסיון והוא לא מבוצע.
אבישי כהן: אלו הם פרוייקטים וולנטריים, באחריות הצבא.
אבישי כהן: הם עושים את זה באופן אישי, וזה לא קשור אלינו.
אבישי כהן: הם יכולים לסרב, והם גם סירבו שם.
אבישי כהן: אז זה לא רלוונטי.
אבישי כהן: ראש הממשלה ומבקר המדינה יודעים, שנושא אכיפת חוקי הבנייה בארץ ישראל נמצא בשפל חסר תקדים – אין דין ואין דיין.
אבישי כהן: אנשים עושים מה שהם רוצים, איפה שהם רוצים – עבריינות לשמה.
אבישי כהן: המדינה לא יכולה להרשות לעצמה להמשיך עם התופעה הזאת.
אבישי כהן: היו"ר אמנון כהן: אבל זה לא נכון.
אבישי כהן: השכן שלי רצה לפתוח חלון, ועבר שבעה מדורי גיהנום.
אבישי כהן: שנה שלימה.
אבישי כהן: אדוני היושב-ראש, מסתבר שחוקי הבנייה במדינת ישראל נוחים רק לאזרחים הטובים.
אבישי כהן: אבל מי שלא רוצה, והוא לא אזרח טוב, קל לו מאוד עם החוקים האלה.
עסאם מח'ול: טוב ורע זה דבר מאוד יחסי, תלוי מאיפה אתה מסתכל.
אבישי כהן: אני מקבל את ההערה.
אבישי כהן: הרחבנו את כמות השוטרים בלוד במסגרת התוכנית הזאת, כדי לסייע להעלות את הביטחון ולפתור את הנושא הזה, וזה בוצע.
אבישי כהן: הקמנו צוות יחד עם משרד הפנים, מינהל מקרקעי ישראל, משרד השיכון, נציגי העירייה ונציג שלנו, שמבצע בדיקה שוטפת.
אבישי כהן: הצוות הזה לא יכול לטפל באותו חלק של העבר – אנחנו קודם כל צריכים לעשות גרף בלימה לגבי מה שקורה היום.
אבישי כהן: זה מבוצע, ואנחנו חושבים שזה גם מבוצע נכון.
אבישי כהן: לגבי העבר, צודקים חברי הכנסת וצודקים אנשי העירייה – גם זה מטופל.
אבישי כהן: מבחינתנו, ניתן את כל הקידום לנושא 2,000 הדירות הישנות עד שנת 2002 – שם נחתך הקו האדום.
אבישי כהן: בעניין זה ינסו לתת גושפנקה ואישור בפועל.
אבישי כהן: אנחנו מדברים בסך הכל על הכשרה של הדבר הזה, וזה יקבל אישור של ראש הממשלה ודחיפה שלו.
אבישי כהן: צריך לזכור, ונגע בכך הממונה על המחוז, שמאוד בעייתי להכשיר עבירות בדיעבד.
אבישי כהן: אבל בגלל הטיפול המיוחד בלוד וברמלה, נעשה את הכל מבחינתנו כדי לתת לכך מענה.
אבישי כהן: זה תלוי גם במשרד המשפטים ובכל מיני גורמים אחרים.
אבישי כהן: משרד ראש הממשלה מגבש כרגע עם משרד הפנים ועם משרד האוצר הצעת חוק, שתאפשר קידום של תוכניות ובניה ברמה של ועדה אחת.
אבישי כהן: אם יוחלט לטפל בזה ברמה של הוועדה המקומית – הוועדה המקומית תדון בכך, וזהו.