GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר גולדברג: הייתי מבקש אפוא ממר ענר להציג את הדו"ח בתמצית.
בועז ענר: אני רוצה למקד את הדיון בעוד שתי נקודות מהותיות שעולות מהדו"ח, מעבר לסטטוס תשתיות – קביעת מדיניות, תוכנית רב שנתית, גיבוש דרכי פעולה, ובחינת המבנים הארגוניים שצריכים ללוות את העשייה הזאת.
בועז ענר: הדו"ח מציין, שבין שנת 1996 לשנת 2001 – כחמש וחצי שנים – דנו בנושא שתי ועדות שרים, וחמש ועדות וצוותים בינמשרדיים, אבל הם לא הגיעו למדיניות מגובשת וכוללת.
בועז ענר: אם הם הגיעו למסמכים ולהמלצות – הרי שלא דנו בהם.
בועז ענר: ואם דנו – לא פעלו לגיבוש תוכנית רב שנתית מפורטת.
בועז ענר: כאשר מנתחים את החלטות הממשלה עולה, שאין תהליך סדור והמשכי של דיון וקבלת החלטות על בסיס החלטות קודמות ועל בסיס מידע קודם.
בועז ענר: כל ממשלה, ולפעמים אף אותה ממשלה, חזרה והחליטה על הקמת ועדות וצוותים חדשים לטיפול בנושא.
בועז ענר: הממשלות, על ועדותיהן, לא פעלו בשיטתיות ובהמשכיות ופתרון הבעיות הקשות נדחה.
אמנון כהן: כשהייתי חדש, אמר לי אחד החברים שלי בכנסת:
אמנון כהן: אם אתה רוצה לקבור נושא, תקים ועדה.
בועז ענר: שאלה נוספת היא שאלת מינהלת הבדואים.
בועז ענר: הדו"ח מציין, שמאז הקמתה בשנת 1986, חלים שינויים רבים במעמדה, בלי שמתקיים הליך פורמלי של קביעת מעמדה.
בועז ענר: המינהלת חורגת מהגדרות התפקידים שלה, ומטילים עליה כל מיני תפקידים אחרים.
בועז ענר: אנחנו מצפים שתהיה הגדרה עקבית וברורה של התפקידים ושל הסמכויות של המינהלת.
בועז ענר: עד תום הדו"ח שלנו בשנת 2001, הדבר לא בוצע.
בועז ענר: ולבסוף, כפי שאמר היו"ר, יש להתייחס לבעיית הפזורה הבדואית בנגב.
בועז ענר: מצד אחד מקיימים פגישות וחיכוכים עם השלטון על קרקעות, מבלי שיש איזשהו הליך מסודר של פתרון – משפטי ותשתיתי של הקמת יישובים חדשים.
בועז ענר: מצד שני, מבצעים אכיפה מול מי שכובש שלא כדין.
בועז ענר: דהיינו, שיטה של מקל וגזר, שגם נותנת אבל גם אוכפת את החורגים מהוראות החוק.
אמנון כהן: בשלב הזה, ארצה לשמוע ממשרד ראש הממשלה פירוט לגבי המדיניות.
אמנון כהן: שאר המשרדים מבצעים למעשה את הדברים בשטח, כל אחד בתחום משרדו.
אמנון כהן: לכן, קודם כל ארצה שתתייחס למה שכתבתם בדו"ח 53א'.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לדעת מה קורה בגדול, איך התקדמו הדברים מטעם משרד ראש הממשלה.
אמנון כהן: אחר כך נחזור למינהלת ולמנכ"ל המינהל, ונשמע גם אותם.
אבישי כהן: שמי אבישי כהן, ואני ראש אגף תיאום ובקרה.
אבישי כהן: תפקידי הוא לוודא את ביצוע החלטות הממשלה, גם בפועל – בשטח.
אבישי כהן: לדוגמה, הבאנו לכאן לראשונה תמונות מהשטח מכל רשות במגזר המיעוטים, במהלך העבודה של השנתיים הראשונות.
אבישי כהן: בהתייחס לדבריו של נציג משרד מבקר המדינה לגבי שיטת דיווח.
אבישי כהן: אחת לחודשיים אנחנו מקיימים ישיבה בינמשרדית בראשות ראש הממשלה, שבהמשך למדיניות שלו קבע והתחיל את כל התוכניות – תוכניות ההמשך והתוכניות החדשות – ובתקופת כהונתו האחרונה אישר תוכניות המשך לכל מגזרי המיעוטים.
אבישי כהן: ראש הממשלה קבע בקווי היסוד שלו את הטיפול במגזר המיעוטים כאחד מקווי היסוד שבהם הוא מטפל אישית.
אבישי כהן: ועדת השרים לענייני מיעוטים היא היחידה שהוא השאיר את עצמו בראשותה.
אבישי כהן: הוא הגדיל לעשות, והוא איננו רק קובע, אלא גם מוודא שהדבר נעשה באופן יומיומי, לא רק ברמת האמירה אלא גם ברמת הביצוע.
אבישי כהן: ניתן לזה שתי דוגמאות בלבד.
אבישי כהן: היום, בשנתיים האחרונות, יחס הביצוע של תוכניות הממשלה עומד היום על יותר מ-90% במגזר הדרוזי-צ'רקסי, במגזר הבדואים-צפון, ובמגזר הערבי בתוכנית ארבע-שנתית.
אבישי כהן: אנחנו מדברים על שיטת עבודה, לפיה משרד ראש הממשלה נרתם באופן חריג ולפנים משורת הדין, ופתר בעיות מיגזריות.
אבישי כהן: לדוגמה, נושא בתי הספר.
אבישי כהן: קל לבוא היום ולומר שנושא בתי הספר לא מבוצע.
אבישי כהן: אבל אתה לא יכול לבצע בית ספר, מכיוון שהרבה מאוד רשויות במגזר הערבי לא מסוגלות להעביר כספים דרך החשבונות שלהן.
אבישי כהן: הקמנו ועדה בראשותנו, עם משרד השיכון ומשרד החינוך, ואנחנו הולכים יחד עם מפעל הפיס לבצע מבני ציבור – בתי ספר וגני ילדים – בביצוע ישיר של המשרדים.
אבישי כהן: זה לא מקובל, זה היה בהתנגדות האוצר, אבל אנחנו מבצעים את זה היום כדי להגיע למקסימום של ניצול התקציבים.
אבישי כהן: אנחנו מחפשים, אם כן, את כל הדרכים האפשרויות כדי למצות את התוכנית הזאת.
רן כהן: כמה בתי ספר כאלה נבנים היום?
אבישי כהן: יש מאות כיתות שבנייתן תסתיים תוך שנה וחצי – כולם בהליכי תכנון אחרונים, בתהליכי אישור תב"עות.
אבישי כהן: אני לא רוצה לתת לך סקירה פרטנית.
אבישי כהן: אם תרצה, יש לי רשימה מדויקת ופרטנית, מכיוון שיש מכלול של בעיות.
אבישי כהן: יש לפעמים שטחים פרטיים.
אבישי כהן: יש רשימה ברמת יישוב.
אבישי כהן: תוכל לראות בכמה תוקצב כל יישוב.
אבישי כהן: בהנחיית ראש הממשלה נפעל הכי מהר שאפשר, כדי להשלים את התהליך.
אבישי כהן: יתירה מכך, אנחנו בסיכום והערכנו את התוכניות.
אבישי כהן: במצב כזה, יש לנו סיכומים עם רוב המשרדים, לפיהם אנחנו שומרים את התקציבים שלא בוצעו – לא כתוצאה מהתנהלות המשרדים, אלא מכל מיני שיקולים מוניציפליים של הרשויות, מחוסר יכולת ביצוע של המשרדים ושל הרשויות – והם יבוצעו בתקופה הקרובה.
אבישי כהן: בנושא הזה יש כמה אי-בהירויות וויכוחים.
אבישי כהן: יש דברים מובהקים, שאי אפשר להתווכח אתם – נושא הביוב למשל.
אבישי כהן: יש רשויות במגזר היהודי, שלא ייצאו מנושא הביוב גם בעוד עשר שנים.
אבישי כהן: אבל אצל כל 70 הרשויות במגזר הערבי, נושא הביוב מטופל, ובתוך שנה וחצי הן ייצאו לתוכניות הביוב.
אבישי כהן: כולן קיבלו טיפול של קידום הרשאות ושל ביצוע מלא, כדי לצאת מהתוכנית הזאת.
אבישי כהן: לעומת זאת, יש מקרים שתלויים גם ברשויות.
אבישי כהן: למשל, בעיות של "מאצ'ינג".
אבישי כהן: הם לא יכולים להוסיף את ה"מאצ'ינג", ולכן הם לא יכולים לבצע חלק מהתקציבים.
אבישי כהן: לדוגמה, משרד החקלאות.
אבישי כהן: אנחנו פועלים כדי לפתור גם את זה.
אבישי כהן: הורדנו שם את ה"מאצ'ינג" ל-10% ול-15%, ואנחנו מחכים לאישור הוצאה, כדי שהרשויות יוכלו לבצע.
אבישי כהן: זאת אומרת, שהגענו בסך הכל לסיכומים טובים.
אבישי כהן: אני מניח שבמהלך השנה וחצי הקרובות יסתיימו כל עבודות התשתית, שחלקן כרוכות בבנייה של 18 ו-20 חודשים, כי מדובר בבתי ספר גדולים.
אבישי כהן: בנושא הביוב עושים שם מהפיכה של ממש.
אבישי כהן: לגבי פיתוח רחובות, כיכרות, תאורה ודברים כאלה – אלו הם דברים שיבשילו במהלך השנה הקרובה, בהנחה שנצליח לבצע את זה בעבודות ישירות.
אבישי כהן: נושא התעסוקה הוא אחד הנושאים היחידים שבהם נכשלנו באופן יחסי.
אבישי כהן: הזרוע החינוכית טובה, ועובדת יפה.
אבישי כהן: הזרוע של התשתיות, מבני ציבור וחינוך – עובדת.
אבישי כהן: נושא התעסוקה היה ה"רגל השלישית" של תוכניות הממשלה – היא הייתה מורכבת מחלק של חינוך, מחלק של תשתיות ומחלק של תעסוקה, שהיה אמור להשלים את המכלול של קידום מגזרי המיעוטים בישראל.
אבישי כהן: כרגע, טרם הגענו לשביעות רצון מלאה מבחינת הביצוע של הרגל של התעסוקה.
אבישי כהן: בוועדה שלפני האחרונה, ראש הממשלה ביקש לקבל עד סוף 2004 רשימה של 6 אזורי תעשיה משותפים לפחות.
אבישי כהן: אנחנו מקדמים את זה בצורה מאוד מיוחדת, מכיוון שבגדול, משרד התעשייה הפסיק פיתוח של אזורי תעשייה, למעט ששת האזורים האלה – בעקבות בקשתו של ראש הממשלה.
אבישי כהן: בוועדה הבאה אנחנו נוכל לדווח על כך.
אבישי כהן: כרגע זה עוד לא הבשיל, זה בהליך של ביצוע.
רן כהן: סליחה, האם מדובר באזורי תעשייה יישובים או מרחביים?
אבישי כהן: משותפים.
אבישי כהן: אנחנו רוצים לגרום למצב, שבו גם אזורי תעשייה שעובדים בפועל יחלקו חלק מהארנונות, ויהיה יותר פשוט להתחיל אתם.
אבישי כהן: להרחיב את המקומית, ולעשות חלוקה של הכנסות.
אבישי כהן: זוהי תוכנית לא פשוטה, אבל אנחנו הולכים לכיוון הזה.
אבישי כהן: אני מקווה שזה יבוצע.
אבישי כהן: לנושא עניין הקרקעות.
אבישי כהן: גם כאן, לא אכנס לפירוט.
אבישי כהן: אפשר לעשות את זה עם כל ראש רשות.
אבישי כהן: אנחנו ברמה שבה אנחנו יושבים באופן אישי עם כל ראש רשות.
אבישי כהן: כדי לסבר את האוזן, 40% מכוח האדם אצלי באגף הם אנשים התפקיד שלהם הוא לטפל במגזר המיעוטים.
אבישי כהן: נכון להיום, יחס הקרקעות במגזר הערבי פר תושב, גבוה בהרבה מאוד מקרים בהשוואה למגזרים האחרים.
אבישי כהן: תיקח עיר כמו לוד, ביחס לנצרת או לערים אחרות – יש להן עתודות קרקע.
אבישי כהן: את זה אני מציין כעובדה.
אבישי כהן: אנחנו כאנשי מקצוע לא מתווכחים על הדבר הזה.
אבישי כהן: זה לא משהו פוליטי, זאת עובדה.
אבישי כהן: זוהי הנקודה הראשונה.
אבישי כהן: לגבי הנקודה השנייה.
אבישי כהן: הייתה החלטת ממשלה להיכנס לתוכניות אב.
אבישי כהן: הנושא הזה היה תקוע עד לפני 9 חודשים.
אבישי כהן: אנחנו קיבלנו את הנתון הזה, ונכנסנו לזה בשיא הכוח.
אבישי כהן: אנחנו מצויים היום במצב שבו 34 רשויות במגזר הערבי שבאחריות משרד הפנים נמצאות בהליכים מתקדמים.
אבישי כהן: הן יסיימו תוכניות אב ראשוניות ועקרוניות תוך 3 עד 4 חודשים, ועל בסיסן אפשר יהיה ללכת לנושא של שינויי קרקע.
אבישי כהן: זה לא הליך פשוט, זה הליך שתלוי גם בשר הפנים, כיוון שאם גיבושי שינויי הגבולות לא ילך בהסכמות עם ראשי המועצות ועם ראשי העיריות הסמוכים, תידרש הקמה של ועדת גבולות.
אבישי כהן: זה לא ילך בפשטות, אבל אנחנו עובדים בכיוון הזה.
אבישי כהן: בכל מקרה, נכניס אותם ללוח זמנים של ביצוע, להקמת ועדות גבולות, כדי לוודא שהוועדות הפנימיות עושות את העבודה כדי להגיש את ההמלצות לשר.
אבישי כהן: הוועדות יוקמו, ויש הליך של תכנון.
אבישי כהן: נחתמו חוזים עם כל המתכננים – לא רק עם 34 היישובים שבאחריות משרד הפנים, אלא גם עם המקומות שבאחריות משרד השיכון והמינהל.
אבישי כהן: אנחנו מקווים שבסדרי גודל של עד חצי שנה, יסיימו את תוכניות האב ברמה העקרונית, שבלעדיהן אי אפשר להביא לוועדת גבולות.
אבישי כהן: השלב הבא הוא ועדות גבולות.
אבישי כהן: זהו שלב ארוך-טווח – הוא לא יכול להיות מהיר, כי מדובר בוועדות מקצועיות שלוקחות את הזמן שלהן ומטפלות בהסכמות עם ראשי רשויות.
אבישי כהן: נפעל במהירות האפשרית כדי ליישם את ההחלטות של ועדות הגבולות – זה לא נמצא על שולחננו, זה במשרד הפנים.
אבישי כהן: ברגע שנסיים את תוכניות האב, זה יכנס להליך של ועדת גבולות.
אבישי כהן: אני מניח שזה יפתור את מירב הבעיות בנושא הקרקעות.
אליעזר גולדברג: אתה דיברת כללית על הדברים שנעשו או על אלו שמצויים בתהליך של ביצוע.
אליעזר גולדברג: לצורך המחשה, ניקח את לקייה – גם אנחנו לקחנו את היישוב הזה כדגם כללי.
אליעזר גולדברג: אולי נראה מה נעשה בלקייה, כדי להמחיש את הדברים, אחרי המסגרת הכללית שנתת לנו.
אבישי כהן: אתן לך דוגמה ספציפית – אזור התעשייה המשותף שוקת-לקייה-חורה ומיתר.
אבישי כהן: זהו נושא שהיה תקוע שנים ארוכות, ויעיד על כך ראש המועצה.
אבישי כהן: נוצר מצב שבו עבדך הנאמן – נציג זוטר של משרד ראש הממשלה – לוקח את עצמו למיתר, יושב עם ראש המועצה ומשכנע אותו שבועות ארוכים, יחד עם ראש המועצה של בני שמעון, להסכים לפשרות.
אבישי כהן: הוזמנו ראשי המועצות לקייה וחורה בישיבה אצל ראש מועצת מיתר, מגיעים להסכמה עקרונית וגומרים משהו שהיה תקוע הרבה שנים, באחריות ישירה שלנו.
אבישי כהן: אם לא, לדעתי זה היה נגמר עוד הרבה שנים.
אבישי כהן: מדובר בשטח של כ-2,000 דונם, שכעת נסייע לקדם אותו.
אבישי כהן: זאת דוגמה לעשייה.
אבישי כהן: לגבי התוכנית למגזר הבדואי, אני מציע שמנכ"ל המינהל יציג אותה – למעט נושא הבדואים-דרום, שעובר לאחריות מקף המינהל בתמ"ת, כפי שהוחלט בין ראש הממשלה לממלא מקומו השר אהוד אולמרט.
אבישי כהן: הם יציגו באופן פרטני יותר את נושא הבדואים.
רן כהן: המבקר הבין, או שאני לא הבנתי?
רן כהן: אליעזר גולדברג לא סיימנו את הדיון.
טלב אלסאנע: אין שוויון בחלוקה.
אבישי כהן: אני מציע לא להתווכח, כי זה נתון, זה נגמר.
אבישי כהן: יש שוויון – סוכם על שוויון.
רן כהן: האם אתם דואגים שבאזורי התעשייה והתעסוקה הללו, הבדואים לא יהיו רק הפועלים, אלא ייקחו גם חלק בהשקעות, בניהול – כי זה בעצם הדבר הכי חשוב.
רן כהן: אתם לא רוצים שהם יהיו רק הפועלים השחורים.
רן כהן: זאת הייתה התפיסה במשרד התמ"ת בזמנו.
רן כהן: אני התחלתי את התהליך הזה.
אבישי כהן: ראשית, חלק גדול מאזורי התעשייה במגזר המיעוטים מיועד להוציא קודם כל תעשיות זעירות של אנשים מתוך היישובים.
אבישי כהן: מקימים עבורם את אזורי התעשייה כדי שהם יוכלו להוציא את התעשייה שלהם בפנים – את המוסכים, את מפעל המיצים הממותקים של לוד, וכדומה.
אבישי כהן: לגבי הפן השני: אני רוצה להזכיר לכולם, שכל הנושא של שטחי מסחר ושל שיווק שטחי המסחר, מתקיים על בסיס יזמות פרטית.
אבישי כהן: אין שום בעיה, אנחנו זוכרים שכל אזרחי המדינה שווים.
אבישי כהן: אגב, נשאלנו על העניין הזה גם בז'נבה, בוועדה לענייני מיעוטים, והעברנו את זה בצורה הכי פשוטה.
אבישי כהן: אנשים יכולים לגשת למינהל או למשרד התמ"ת, וברגע שיוצא מכרז על אזור תעשייה בח'ורה, בלקייה או בתל שבע ומקבלים אישור, אפשר לגשת, לקנות את השטח ולבנות עליו את מה שצריך.
אבישי כהן: הם יקבלו קידום וסיוע מלא בהנחיית ראש הממשלה.
אבישי כהן: היום אנחנו מגיעים לרמה של יזמים פרטיים, שבאים ומבקשים סיוע ממני אישית.
אבישי כהן: יש לנו דלת פתוחה.
אבישי כהן: הם באים ומקבלים קידום בכל מקום שבו צריך.
רן כהן: זה לגמרי ברור לי, אדוני.
רן כהן: אבל הבעייה איננה זאת.
רן כהן: אתה מציג את הבעיה בצורה בהירה מאוד.
רן כהן: ברור לחלוטין שאנחנו מדינה פתוחה, ושכל האזרחים שווים.
רן כהן: ברגע שיש מכרז על חלקת קרקע בתוך איזור התעשייה או התעסוקה, כל אזרח ישראלי יכול לבוא.
רן כהן: לכן, קרוב לוודאי שמי שירכוש זה החברות הגדולות – בעיקר מהציבור היהודי.
רן כהן: הם יהיו הבעלים של הקרקעות הללו ושל המפעלים הללו, והבדואים יהיו הפועלים הפשוטים.
רן כהן: אם לא תהיה מדיניות מכוונת, שתעודד אנשים בעלי יכולת מקרב המגזר להיות שותפים ב-joined ventures, או בעידוד מסויים של הממשלה להיות חלק מהבעלים וחלק מהמנהלים – זה לא יהיה.
רן כהן: בפועל, ניצור פעם נוספת מצב שבו זה רק יהיה יותר קרוב לכפר, ומחוץ לכפר.
רן כהן: אבל בפועל ממש, זה סוג חדש של בעיה.
אבישי כהן: אני איש מקצוע, ואני עומד על תקן של איש ביצועי.
אבישי כהן: אני חושב שאת העניין הזה ראוי להעלות בממשלה.
אבישי כהן: אדוני היושב-ראש, זוהי החלטת ממשלה, ואתה מבקש עדיפות מתקנת.
אבישי כהן: אפשר לחשוב על זה.
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, אני חושב שטוב עשתה הוועדה בכך שהיא התמקדה בנושאים הללו, כי בהרצאות הדברים ייראו יפים יותר מאשר במציאות.
טלב אלסאנע: בקשר לנושא של לקייה, שבו התחלתם.
טלב אלסאנע: הרי נסכים שאין איזור תעשיה קיים, ואין איזור תעשיה מתוכנן ליישוב.
טלב אלסאנע: אז מצד אחד יש לך יישוב, ומצד שני אין לך איזור תעשייה.
טלב אלסאנע: אתה דיברת על העברת התעסוקה הזעירה מחוץ ליישובים.
טלב אלסאנע: אתם לא מעבירים את התעסוקה הזעירה.
טלב אלסאנע: לכן יש אבטלה, ויש בעיות קשות של היעדר מקורות תעסוקה אלטרנטיבים.
טלב אלסאנע: אז מה הפיתרון של איזור התעשיה בלקייה?
טלב אלסאנע: בואו נתמקד.
אמנון כהן: אני רוצה ללמוד את מכלול הבעיות של המגזר, ולכן אני לא יכול להתמקד כרגע ביישוב כזה או אחר.
אמנון כהן: אם לחבר כנסת מסויים יש שאלה נקודתית, והוא חייב לקבל עליה תשובה, הוא יקבל.
אמנון כהן: אבל בעיקרון, אני לא נכנס כרגע לפרטים לגבי יישוב כזה או אחר.
טלב אלסאנע: לקייה וכסייפה הם דוגמה להיעדר תכנון איזורי תעסוקה, ולהיעדר תכנון איזורי תעשייה.
טלב אלסאנע: מדובר בשני יישובים מתוכננים, אז למה לא תכננו מקורות תעסוקה לאנשים?
טלב אלסאנע: איפה הם יעבדו?
טלב אלסאנע: איפה הם יפתחו את התעשייה שלהם?
אמנון כהן: נתייחס לכך מאוחר יותר.
אמנון כהן: כרגע אני רוצה לשמוע איך המינהל התמודד עם כל נושא הסדר הקרקעות, וכיצד הוא משתתף בכל המכלול הזה.
יעקב אפרתי: ברשותך, אני רוצה לחזור קודם לתמונה הכללית, כפי שהציג אותה מבקר המדינה, ולהגיד שמבחינתנו היא השתנתה בצורה משמעותית.
יעקב אפרתי: אני לא מייצג כאן רק את המינהל, אלא גם את ראש הממשלה שרון, המעורב כשר המתאם את כל פעילות הממשלה במגזר הבדואי בדרום.
יעקב אפרתי: תחילה, ברצוני להזכיר את העובדה, שכהתפתחות מדו"ח המבקר, התקבלה החלטת ממשלה מאוד מפורטת של טיפול כולל במגזר הבדואי בדרום, ב-9 באפריל 2003.
יעקב אפרתי: ההצעה התגבשה בתקופת הממשלה הקודמת, והובילה אותה השרה ציפי לבני, שתיאמה באופן יוצא מן הכלל, לטעמנו, בין כל משרדי הממשלה.
יעקב אפרתי: ההצעה התגבשה להחלטה לאחר כינון הממשלה החדשה, עם יוזמה ודחיפה של ראש הממשלה, שמינה את ממלא מקומו לשר הממונה והמתאם בין כל משרדי הממשלה.
יעקב אפרתי: ההחלטה הזאת כוללת את כל מרכיבי הטיפול, וננסה לפרט אותה פה.
יעקב אפרתי: 1.
יעקב אפרתי: השלמת התשתיות ביישובים הקיימים – הוקצו סכומים.
יעקב אפרתי: בסך הכל, התוכנית היא רב-שנתית, ומשתרעת על פני שנת 2003 עד שנת 2008, עם סדרי גודל של תקציב של 1.85 מיליארד שקלים, וכוללת את המרכיבים כדלקמן.
יעקב אפרתי: הסכום הזה אינו כולל הסדרי קרקע.
יעקב אפרתי: בהסדרי קרקע לא היתה לנו מיגבלה תקציבית.
יעקב אפרתי: גם המבקר מציין, שלעולם היה עודף תקציב ומיעוט ביצוע, לצערי.
יעקב אפרתי: כך זה יהיה גם הלאה.
יעקב אפרתי: לעניין הזה יש תיק פתוח, במובן מסויים.
יעקב אפרתי: הסכום הזה אינו כולל את הקמת היישובים החדשים.
יעקב אפרתי: הוא כולל למעשה את הנקודות הבאות: השלמת תשתיות ביישובים הקיימים.
יעקב אפרתי: לנושא הזה הוקצו 191 מיליון שקלים, בתוכנית רב-שנתית.
יעקב אפרתי: התוכנית כוללת מליארד שקל מסומן ומיועד.
יעקב אפרתי: בחלקו הוא בא כתגבור, ובחלקו – לשינוי סדרי העדיפויות בתקציבי המשרדים.
יעקב אפרתי: למשרדים אין שיקול דעת – כך הורה ראש הממשלה.
יעקב אפרתי: אם משרדים לא יפעלו בהתאם, האוצר יכין תקנות צבועות לטובת הענין.
יעקב אפרתי: לגבי השלמת תשתיות.
יעקב אפרתי: בהחלטה המקורית, המשימה הזאת הוטלה על משרד השיכון.
יעקב אפרתי: אך במהלך הרצת החלטת הממשלה לקראת ביצוע, שינו את הגורם המבצע, והיום מינהל מקרקעי ישראל הוא הגורם שיפעיל את השלמת התשתיות.
יעקב אפרתי: בדוגמה הזאת, אולי נסקור קודם את החלטת הממשלה ואחר כך אחזור לתחומים שהמינהל אחראי להם.
אמנון כהן: ההחלטות כל כך ברורות.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע על ביצוע ההחלטות האלה.
יעקב אפרתי: ברשותך, היות והמבקר בכל זאת כותב שעדיין לא התגבשה תוכנית, אני חושב שראוי שנציג את התוכנית הכוללת, כפי שהיא התגבשה בממשלה.
יעקב אפרתי: אם אתם רושמים לפניכם, שהממשלה קיבלה החלטת ממשלה שכוללת תיגבורת, והיא מטפלת בכל המרכיבים ומהווה תשובה לדו"ח הביקורת – סיימנו מבחינתי, ונוכל לעבור לביצוע.
יעקב אפרתי: אבל אני חושב שראוי לפרט בכל זאת את העניין.
יעקב אפרתי: המינהל אחראי על השלמת התשתיות.
יעקב אפרתי: סדרי הגודל של התוכנית הזאת הם כ-191 מיליון שקלים.
יעקב אפרתי: לגבי הקמת יישובים חדשים, הממשלה הטילה על משרד הפנים לעזור לנו לזרז את הקמת 7 היישובים החדשים, והוא אכן עוזר לנו מאוד.
יעקב אפרתי: מייד אפרט איפה אנחנו עומדים בכל יישוב חדש.
יעקב אפרתי: בחלק מהם אפילו התחלנו בעבודות, וזוהי בשורה טובה מאוד.
יעקב אפרתי: המרכיב השלישי בתוכנית הוא נושא הסדרי הקרקעות.
יעקב אפרתי: למעשה, יש פה היפוך בתפיסת העבודה ובהנחות היסוד של הטיפול בהסדרי הקרקעות.
יעקב אפרתי: כפי שאתם יודעים, תקופות ארוכות מאוד נמנענו בהנחיית הממשלה מהטיפול המקובל בהסדרי קרקע.
יעקב אפרתי: כשיש ויכוח על בעלות על קרקע, הולכים אל פקיד ההסדרים, וכל צד מביא את ההוכחות למי שייכת הקרקע.
יעקב אפרתי: יש סידור עבודה מסויים – אם פקיד ההסדרים מגיע להסדר, זה נמכר.
יעקב אפרתי: אם לא – כל צד מגיש תביעות לבית המשפט, ובית המשפט מכריע של מי הקרקע.
יעקב אפרתי: מזה תקופה ארוכה, הממשלה קיבלה החלטה לא להגיע לבירור התביעות, וללכת רק על מסלול הפשרות.
יעקב אפרתי: למעשה, הממשלה קיבלה היום החלטה הפוכה.
יעקב אפרתי: היא שיפרה בצורה משמעותית את הסכום שאנחנו מציעים בתחום הפשרות, וזה התגבש בהחלטת ממוצע מאוד מפורטת, במיוחד בתחומי הקו הכחול של התוכניות.
יעקב אפרתי: זאת במגמה לנסות ולחלץ את כל המגרשים ביישובים שיש עליהם תביעות בעלות.
יעקב אפרתי: חלקם מפותחים, ואנחנו לא מצליחים לממש אותם.
יעקב אפרתי: המבקר ציין אותם.
יעקב אפרתי: אחת הדוגמאות היותר משמעותיות היתה בלקייה.
יעקב אפרתי: תביעות הבעלות בתוך היישובים הם מפגע משמעותי מאוד ליישוב עצמו, ולנו – כמינהל, כמי שהשקיע בתשתיות ולא מצליח לחלץ את הפיתוח.
יעקב אפרתי: כי בסך הכל, אנחנו פועלים באופן שבו אנחנו משקיעים בפיתוח, משווקים את המגרשים, גובים כסף בגין פיתוח, וממשיכים בפיתוח.
יעקב אפרתי: ולמעשה, כסף רב – בסדרי גודל של למעלה מ-200 מיליון שקלים – מושקע באדמה ואינו ממוחזר.
יעקב אפרתי: אם הוא לא ממוחזר, זוהי בעייה של כסף.
יעקב אפרתי: אבל הבעייה הנוספת היא, שהיישוב נראה בהתאם – בית פה, בית שם, ואיים גדולים מאוד של מגרשים שנמצאים בתביעות בעלות.
יעקב אפרתי: אי אפשר לקדם אותם בשל המנהג הבדואי, לפיו איש אינו עולה על קרקע שמישהו תובע עליה בעלות.
יעקב אפרתי: לכן, החלטת הממשלה היא מבחינתנו שינוי דראמטי במדיניות.
יעקב אפרתי: היא מצהירה: אנחנו מציעים הצעות פשרה נדיבות יותר, במגמה להמשיך ולסיים את העניין במונחי פשרה.
יעקב אפרתי: מי שלא מגיע לפשרה – אנחנו נגיש תביעות.
יעקב אפרתי: אין ברירה, אי אפשר להשאיר מצב של סימן שאלה כל כך הרבה זמן, במחירים כל כך גבוהים.
אמנון כהן: עד מתי יש פשרה בהסכמה?
אמנון כהן: המצב נשאר ללא שינוי כבר 30 שנה.
אמנון כהן: היום החלטת הממשלה היא שיש פשרה.
אמנון כהן: קודם כל, פשרה היא דבר מצויין ומקובל.
אמנון כהן: אבל לפי החלטת הממשלה החדשה, עד מתי אפשר להגיע לפשרה, ומתי מתקבלת ההחלטה ללכת לבית המשפט?
יעקב אפרתי: אנחנו מציעים לאדם את הצעות הפשרה החדשות.
יעקב אפרתי: במקביל, אנחנו מכינים תביעות.
יעקב אפרתי: כמות התביעות שאנחנו יכולים להכין, בהגדרה, מוגבלת לצערי, בגלל העובדה שהכנת תביעות מחייבת סף משמעותי מאוד.
יעקב אפרתי: אתם תראו שזהו חלק מהתוכנית – משרד המשפטים תוגבר בפקידי הסדרים; בפרקליטות המדינה, לה אנחנו מכינים את הרקע הקרקעתי, יש תיגבור כדי שתכין את התביעות; בתי המשפט רוצים עוד תגבור של שופטים, כדי שידונו בעניין.
יעקב אפרתי: זאת לא חכמה להגיש תביעות ואחר כך לבוא לבית המשפט ולמצוא אותו סתום.
יעקב אפרתי: פתרנו אפילו את עניין בתי המשפט.
יעקב אפרתי: לאורך כל התהליך הזה של הסדר המקרקעין, שריינו תשומות, כדי שזה לא ייפקק בחלק מהתהליך, אלא בתוצאה הסופית שלו.
אמנון כהן: כמה זמן יכולה לקחת הפשרה?
יעקב אפרתי: את התביעות האלה אנחנו מכינים היום במקביל.
יעקב אפרתי: היעד שלנו הוא להכין 100 תביעות במהירות האפשרית.
יעקב אפרתי: לדעתי, היום הכינו 5 עד 10 תביעות, ואנחנו מקווים להשלים 100 תביעות בזמן הקרוב.
יעקב אפרתי: כל המערכת התאזנה היום – משרד המשפטים קיבל את התגבור שלו.
אמנון כהן: אני שואל על לוח הזמנים, כי בבית הבודד הזה שציינת, חיים אנשים.
אמנון כהן: אני לא יודע מה הסטטוס שלהם מבחינת חיבור לביוב, ואני לא יודע איפה הילדים שלהם לומדים בבית הספר.
אמנון כהן: כל הדברים האלה הם מכלול.
אמנון כהן: נכון, בעיה אחת היא קרקע.
אמנון כהן: במקום שמוגדר כסטטוס מסויים, כשיש יישוב, אני יכול להגיד שמשרד החינוך חייב לטפל.
אמנון כהן: אבל מה קורה עם החמולה המסויימת הזאת, שגרה באי?
אמנון כהן: מה קורה עם הילדים שלהם?
אמנון כהן: לכן אני שואל כמה זמן לוקח להגיע לפשרה – או לבית משפט – כדי שיהיה לפחות איזשהו סטטוס, וכדי שנוכל לדרוש ממשרד החינוך לטפל בנושא החינוך, וממשרד התשתיות לטפל בביוב.
אמנון כהן: אלו הם דברים פתוחים.
אמנון כהן: אני בטוח שבמקומות האלה הם חיים בתת-תנאים.
יעקב אפרתי: אדוני היושב-ראש, בשלב הזה אנחנו מדברים על יישובים מוסדרים בלבד.
יעקב אפרתי: לדעתי, ההתייחסות שלך היא התייחסות לפזורה או ליישובים הלא-מוכרים.
יעקב אפרתי: אלו הם שני דברים שונים לחלוטין.
יעקב אפרתי: אני מתייחס כרגע ליישובים המוכרים בלבד, הקיימים היום – ולא ליישובים שבהקמה.
יעקב אפרתי: בתוך תוכנית הקו הכחול של היישוב, נתנו הצעות פשרה נדיבות יותר.
יעקב אפרתי: שם אנחנו מאוד רוצים לזרז את הפשרות.
יעקב אפרתי: אנחנו מקדמים במקביל את התביעות, ואנחנו מקווים שנסיים בפשרות.
יעקב אפרתי: הכל במטרה אחת ויחידה: לחלץ את המגרשים האלה, על מנת להוציא אותם לשיווק לתושבים הבדואים – ולא לתושבים אחרים חס וחלילה – כדי ליישב כמה שיותר אנשי פזורה בתוך היישובים.
יעקב אפרתי: בתוך היישובים אנחנו יודעים לתת מים, ביוב, תאורה, כבישים, מדרכות, חינוך ורווחה וכולי.
יעקב אפרתי: השאיפה היא לחלץ את אותם מגרשים, אליהם התייחס המבקר, שתקועים בתוך יישובים בתביעות בעלות, בסדרי גודל של 4,000 מגרשים.
יעקב אפרתי: אלו הם סדרי גודל מדהימים.
יעקב אפרתי: אתה יכול לתת פיתרון ל-4,000 משפחות, שיושבות במקומות לא מוסדרים, בתנאים שאותם תיארת – בלי מים וביוב, בלי תאורה ובלי חינוך – ולא יהיה להם בעתיד הקרוב הנראה.
יעקב אפרתי: לכן, מבחינתנו המהלך הזה הוא מהלך אדיר, והוא הזול ביותר והזמין ביותר.
טלב אלסאנע: אחת הבעיות, שעולה גם מדבריו של מר יעקב אפרתי היא, שהמטרה העיקרית של המינהל בעקבות החלטת הממשלה, היא ללכת ולאכלס כמה שיותר ולהביא אנשים מהפזורה.
טלב אלסאנע: מתוך הגישה הזאת מתפספסים ונופלים הרבה דברים חשובים.
טלב אלסאנע: ביישובי הקבע עצמם, בהם אנחנו יודעים לתת חשמל, ומדרכות, יש בתי ספר מאזבסט – לפני יומיים התקיים על כך דיון בוועדת החינוך והתרבות.
טלב אלסאנע: בתוך היישובים האלה, יש פיתוח של חצי כביש – אין מדרכות.
טלב אלסאנע: למה אני אומר את הדברים?
טלב אלסאנע: כי גם בתוך המגמה ליישב, חשוב לשים לב לשאלה איך אנחנו מיישבים.
טלב אלסאנע: אם אנחנו רוצים לאכלס – איך אנחנו מיישבים, איפה אנשים יתפרנסו.
טלב אלסאנע: לכן אין פלא, שהיישובים הבדואים עומדים במקום הראשון באבטלה ובעוני בנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
טלב אלסאנע: מי אחראי לזה?
טלב אלסאנע: איך מתמודדים עם זה?
טלב אלסאנע: לכן במקביל למשימת היישוב, יש לתת את הדעת לשאלה איך אנחנו נותנים לאנשים להתפרנס, ואיך אנחנו נותנים לאנשים את החינוך.
אמנון כהן: אתה נכנסת קצת באיחור.
אמנון כהן: נציגי משרד ראש הממשלה עמדו קודם על כל נושא התעסוקה.
טלב אלסאנע: יעקב אפרתי אומר, שזוהי התוכנית, ומי שמופקד עליה הוא המינהל.
טלב אלסאנע: מה שהמינהל עושה, זה מה שנעשה עם משרד השיכון ועם משרד החינוך.
טלב אלסאנע: ברשותך, הייתי רוצה להתייחס לעניין משרד החינוך.
יעקב אפרתי: חבר הכנסת אלסאנע צודק.
יעקב אפרתי: זהו בדיוק השינוי בתוכנית הזו.
יעקב אפרתי: אין פה טיפול נקודתי בנקודות החיכוך בין המינהל כמינהל, לבין האוכלוסייה הבדואית בדרום.
יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על תוכנית כוללת.
יעקב אפרתי: אנחנו מציגים את התוכנית הכוללת כתוכנית כוללת בינמשרדית, ואני מציג אותה היום במקרה.
יעקב אפרתי: אני מצטער על כך שזוהי הסיטואציה, כי עדיין לא התחלנו להתארגן.
יעקב אפרתי: אבל בעיקרון, המינהל איננו אחראי לתוכנית הכוללת.
יעקב אפרתי: ממלא מקום ראש הממשלה השר אולמרט, הוא האחראי על התוכנית הכוללת.
יעקב אפרתי: לא בתור הממונה על המינהל, אלא מתוקף היותו ממלא מקום ראש הממשלה.
יעקב אפרתי: לצורך העניין, ממלא מקום ראש הממשלה מארגן מטה להכוונת התוכנית הכוללת, שאנחנו אחד המבצעים שלה.
יעקב אפרתי: אנחנו לא המערכת הכוללת.
יעקב אפרתי: זהו השינוי המהותי בטיפול כפי שהוא מוגדר כאן בהחלטת הממשלה וכפי שאני מציג לכם אותה פה, בהשוואה לתוכניות הקודמות.
יעקב אפרתי: לצורך העניין, עד שממלא מקום ראש הממשלה מארגן את הצוות שלו ואת המטה שלו להפעלת ההחלטה, אני עוזר לו, אבל לא מעבר לזה.
יעקב אפרתי: לכן, אל תזהה את כל הפעילות הזאת עם פעילות המינהל – זה בדיוק השוני.
יעקב אפרתי: כמינהל, גם אנחנו חשבנו כל הזמן שזה לא נכון, הזהות הזאת בין טיפול הממשלה באוכלוסייה הבדואית לבין המינהל.
יעקב אפרתי: זוהי קטסטרופה.
טלב אלסאנע: אתה אומר, שאנחנו מחכים לכך שהוא יארגן את הצוות הביצועי שלו כדי לבצע את התוכנית, שטרם בוצעה באופן ממשי – יש החלטה, אבל היא טרם בוצעה.
טלב אלסאנע: אין מוסדות ציבור בשטח, אין מרכזי שירותים בשטח.
טלב אלסאנע: ההחלטה קיימת על הנייר, אבל האנשים בשטח לא רואים אותה.
טלב אלסאנע: שאלתי היא: הרי בהחלטה הזאת יש כמה אלמנטים שאתה ציינת אותם.
טלב אלסאנע: יש את עניין פיתוח היישובים החדשים, ומצד שני, יש את העניין של ההסדר ושל האכיפה.
טלב אלסאנע: מדוע אתם רצים מהר מדיי בעניין האכיפה – רק בחודשים האחרונים הוצאו 2,000 צווי הריסה – ומצד שני, אין תוכניות מפורטות.
טלב אלסאנע: אם אנשים רוצים לקבל היתרי בניה ולבנות, הם לא יכולים לקבל היתרי בנייה.