GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: במקום לנצל את ההזדמנות ולתת זריקת חיזוק בעיקר לדימונה, לירוחם ואולי קצת לבאר שבע – הולכים להקים רשות מקומית שהיא כולה צבא.
אופיר פינס-פז: אותה רשות תהיה מבודדת ומסוגרת בינה לבין עצמה, ותהיה גם ב"רמה" מסויימת.
אופיר פינס-פז: הכל ברור – בתוך עמנו יושבים.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שאם הדבר הזה ייעשה, הממשלה גוזרת במו ידיה גזר דין מוות על ירוחם ודימונה, ואולי גם על מצפה רמון.
אופיר פינס-פז: אני חושב שבעניין הזה חשוב שנתערב מבעוד מועד, אדוני היושב ראש, לפני שהדברים האלה סגורים וחתומים.
אופיר פינס-פז: עומדות להגיע מאות משפחות של אנשי צבא קבע, אם לא יותר.
אופיר פינס-פז: לכן, הסיכוי להקמת שכונה נוספת בירוחם ושכונה נוספת בדימונה של אנשי צבא קבע, היא הזדמנות פז לעיירות האלה, שיכולות להפוך לערים משגשגות.
אופיר פינס-פז: דבר נוסף שנתקלתי בו – ואתה משתגע – הוא ה"רכבות" במצפה רמון.
אופיר פינס-פז: אתה רואה בכל מקום רכבות.
אופיר פינס-פז: אפשר לחשוב שהבעייה הגדולה במקומות האלה היא שטח.
אופיר פינס-פז: אין שטח – מסכנים, רצינו לחסוך באדמה.
אופיר פינס-פז: הרי במצפה רמון הכל רק חול וחול.
אופיר פינס-פז: במקום לתת לאנשים בית צמוד-קרקע במחירי אפס – תנו להם דונם, תנו להם 750 מטר, תנו להם לחיות, תנו משהו אטרקטיבי – בונים רכבות ובניינים לגובה.
אופיר פינס-פז: ואתה שואל את עצמך מיהם אותם מתכננים, שלא מסוגלים לראות מילימטר קדימה.
אופיר פינס-פז: יש בנגב שני דברים מדהימים: הראשון הוא גודלו של השטח, והיכולת של מדינה למנף את היתרון היחסי הזה.
אופיר פינס-פז: השני הוא יופיו העצום של האזור, והנוף.
אופיר פינס-פז: אז תמנף את זה, תציע לאנשים: בואו לנגב הרחוק, קחו בית במחיר אטרקטיבי, כדי שיהיה לכם כדאי.
אופיר פינס-פז: תציע לאנשים איכות חיים ורמת חיים.
אופיר פינס-פז: במקום זה, יש מי שמתעסק כנראה בחישובים קטנוניים – לא יכול להיות שמישהו יגור בסוף העולם ב-750 מטר.
אופיר פינס-פז: בואו ניתן לו לגור ברכבת או במגדל קומות, או בשטח של 250 מ"ר.
אופיר פינס-פז: זוהי טעות, וחבל.
אופיר פינס-פז: אולי התשתית יקרה, אבל העניין הוא אמיתי.
אופיר פינס-פז: אם המדינה הזאת רוצה להפסיק לשלם מס שפתיים ולעשות גם מעשה, היא צריכה לחשוב בצורה בלתי שגרתית.
אופיר פינס-פז: היא צריכה לשנות את סדרי העדיפויות ולהחזיר את הנגב לראש סדרי העדיפויות – כפי שהיה לפני מלחמת ששת הימים, וכפי שצריך להיות גם אחרי מלחמת ששת הימים.
אופיר פינס-פז: אין לזה שום קשר.
אופיר פינס-פז: אפשר להיות אחרי מלחמת ששת הימים, ועדיין להבין שמדינת ישראל צריכה להתפתח דרומה וצפונה, ולא מזרחה.
אמנון כהן: שמואל, רציתי לחדד את הנקודה של ביטול הרשויות לפיתוח הנגב והגליל.
שמואל ריפמן: אדוני היושב ראש, ברשותך אענה בשני משפטים לחבר הכנסת אופיר פינס פז, לפני שהוא הולך.
שמואל ריפמן: ראשית, הממשלה ומשרד הביטחון אכן עומדים להקים בצומת הנגב את עיר הבה"דים, ואין ספק שזהו מנוף כלכלי גדול.
שמואל ריפמן: אנחנו יושבים בוועדת ההיגוי המשותפת במשרד הביטחון, ונושא משפחות הקבע שאמורות להגיע – כ-500 משפחות – הוא נושא ששנוי במחלוקת.
שמואל ריפמן: יש את עמדת הצבא, לפיה הם רוצים מתקן צבאי פתוח, כמו אלו שאנחנו מכירים בארצות הברית.
שמואל ריפמן: ואילו אנחנו חושבים שהמשפחות האלה יכולות לחיות בירוחם, בדימונה, במדרשת בן גוריון וביישובים השכנים – ולא צריך להקים יישוב.
שמואל ריפמן: לכן יש פה מקום להתדיינות, זה עוד לא הסוף.
שמואל ריפמן: אני כולי תקווה שעיר הבה"דים תקום, כי היא תוביל את כביש 6 עד צומת הנגב, היא תוביל את הרכבת שמגיעה לרמת חובב עד צומת הנגב, ותרחיב את כביש 40 מבאר שבע ודרומה ל-4 נתיבים.
שמואל ריפמן: כך שיש כאן באמת מנוף כלכלי רציני.
שמואל ריפמן: לגבי ההערה האישית שהפנית אליי – נתתי למצפה רמון 5,000 דונם, ולירוחם 5,000 דונם.
שמואל ריפמן: מתוך אמונה שזאת הדרך, הקציתי קרוב ל-7,000 דונם במטרה להקים יישוב בדואי בתחום שטח השיפוט של המועצה.
יעקב מרגי: רק שלא תסכים לתת גם לרשות הפלסטינית.
שמואל ריפמן: לגבי הרשות לפיתוח הנגב והגליל.
שמואל ריפמן: אני תמיד אומר בצניעות, שאנחנו עושים הרבה, אבל לא מספיק.
שמואל ריפמן: אני לא בא להגיד שכל מה שעשינו הוא טוב, ושהצלחנו בכל דבר.
שמואל ריפמן: אבל בכל זאת, הרשות לפיתוח הנגב הצליחה ליצור יחידה מתאמת מול משרדי הממשלה השונים – ולא אכנס כאן לפירוט, אלא אם תרצה.
שמואל ריפמן: למעשה, היא קולעת בדיוק לעמדת מבקר המדינה בדו"ח 50ב'.
שמואל ריפמן: הממשלה החליטה לבטל את הרשות, ועל כך אנחנו נאבקים בוועדת הכספים ובוועדת הכלכלה מול משרד ראש הממשלה ומול האוצר.
שמואל ריפמן: אני מקווה שבסופו של דבר לא יבטלו.
אמנון כהן: מהו הנימוק של האוצר?
אמנון כהן: שזה לא אפקטיבי?
אמנון כהן: הם רוצים לחסוך את מיליון וחצי השקלים?
שמואל ריפמן: הנימוק של האוצר פשוט.
שמואל ריפמן: הם אומרים שהם רוצים לסגור כל מיני גופים חוץ ממשלתיים וחוץ אזוריים.
שמואל ריפמן: אין לכך סיבה – אני שומע את הטיעונים של האוצר, ומסתבר שאלו הם דברים עקרוניים יותר.
שמואל ריפמן: אתן רק דוגמה אחת כדי לסבר לכם את האוזן.
שמואל ריפמן: לפני 7 חודשים ממשלת ישראל קיבלה החלטה להקים כפר לשיקום ילדים פגועי מוחין בנגב בשם "עלי נגב".
שמואל ריפמן: היא הטילה על הרשות לפיתוח הנגב – ובמקרה זה הוטל עליי באופן אישי, כיו"ר מינהלת הרשות – לקדם את הפרוייקט הזה.
שמואל ריפמן: מדובר בפרוייקט של 100 מיליון שקלים, כאשר 50 מיליון שקלים מגיעים מתרומות, ו-50 מיליון שקלים מהמדינה.
שמואל ריפמן: הפרוייקט הזה קם – יש כבר עבודות עפר ותשתיות.
שמואל ריפמן: את זה מתאמים מהנגב.
שמואל ריפמן: יש דברים שאי אפשר לעשות מירושלים.
שמואל ריפמן: לא בגלל שאין פה אנשים טובים, אלא משום שהמרחק הפיזי, הרגשי והנפשי הוא עצום.
שמואל ריפמן: ואנחנו, האנשים שחיים שם, יכולים לעשות את זה הרבה יותר נכון והרבה יותר טוב.
שמואל ריפמן: לכן, זאת החלטה לא נכונה וגסה, לדעתי, שפוגעת בנגב.
שמואל ריפמן: אני מאוד מקווה שהוועדה לביקורת ענייני המדינה תעביר את המסר הזה לוועדות הכנסת ולממשלה.
אמנון כהן: בשלב זה, הייתי רוצה לשמוע סקירה בנושא התשתיות.
יעקב צמח: שמי יעקב צמח, ואני ממינהל פיתוח תשתיות ביוב.
יעקב צמח: אתייחס לתשתיות הביוב באותן רשויות שמצויינות בדו"ח.
יעקב צמח: בניגוד לכל מה שנאמר פה, הסיפוק הכי גדול כעובד מדינה הוא לבוא ולדווח על פעולות שמבוצעות אחרי דו"ח כל כך קשה.
יעקב צמח: אתחיל מצפון לדרום, בכל הקשור לתשתיות ביוב ביישובים שצויינו בדו"ח.
יעקב צמח: בקרית מלאכי, העבודות בעיצומן להקמת מט"ש משותף למועצה האיזורית באר טוביה.
יעקב צמח: 50% מההשקעה היא במימון המדינה במסגרת הטיפול הנקודתי.
יעקב צמח: בירוחם מוקם מכון טיהור בשיתוף פעולה יחיד מסוגו – גם התמ"ס השקיע כספים וגם הקרן הקיימת לישראל.
יעקב צמח: מוקם מכון טיהור שישלב את ההיבט הסביבתי והתיירותי, בשילוב אגם ירוחם.
יעקב צמח: למעשה, היום האגם הוא אגם מת, אבל הטיפול האיכותי במט"ש יאפשר את ניצול האגם גם לנופש ולתיירות.
יעקב צמח: כל איגום התקציבים הזה הוא תקציב מענקי, שמשתתפים בו כל הגורמים שציינתי.
יעקב צמח: גם בדימונה עומד לקום מכון טיהור בסיוע של המדינה העומד על 50% מענק, ובימים אלו ממש הוא לקראת פרסום מכרז.
יעקב צמח: כל ההליכים המוקדמים מוצו – תכנון, הכנת מסמכי מכרז וצוות מקצועי שמלווה את הפרוייקט.
יעקב צמח: במצפה רמון המצב זהה.
יעקב צמח: אילו לא היתה שם מועצה לעומתית, שמנעה את המשך התקדמות התהליך, היינו היום כבר בעיצומה של העבודה.
יעקב צמח: לשמחתי, ראש המועצה החדש הבין את העניין ונתן אור ירוק להמשך התהליך.
יעקב צמח: נעשה שם מכרז, יש כבר זכיין, וצריך לתת אור ירוק להתחלת העבודה.
יעקב צמח: רשות נוספת שצויינה היא אופקים.
יעקב צמח: באופקים אנחנו לקראת סיום הנחת מובל שפכים מאופקים למט"ש באר שבע.
יעקב צמח: העבודות ברגעים אלו ממש בעיצומן, ונשאר קטע קטן מאוד להשלים.
יעקב צמח: תחנת שאיבה גדולה ומורכבת נמצאת בהקמה.
יעקב צמח: גם כאן זה במימון שחציו הוא מענק וחציו הוא בהלוואה של הרשות, במסגרת הטיפול הנקודתי.
יעקב צמח: בבאר שבע הוקם מכון טיהור במימון יזמי, שפועל מזה למעלה משנה.
יעקב צמח: זה בכל הקשור לתשתיות ביוב.
יעקב צמח: בכל אחד מהיישובים האלה שילבנו במידת האפשר ובמידת הצורך – על פי בקשות הרשויות – פרוייקטים בתחומי הרשות.
יעקב צמח: לא ניכנסתי למספרים, אבל מדובר במאות מיליוני שקלים של השקעות.
צ'רלי סלומון: שמי צ'רלי סלומון, ואני סמנכ"ל משרד התחבורה.
צ'רלי סלומון: נמצאים פה גם נציגים מכל הגופים הקשורים למשרד.
צ'רלי סלומון: נמצא כאן המשנה למנכ"ל מע"צ, נציגים של מינהל יבשה, רכבת, וכן הלאה.
צ'רלי סלומון: כפי שנאמר כאן, כשאני בא ומסתכל על מימצאי הדו"ח בהיבט התחבורה ועל מה שמתבצע בפועל, אנחנו באים היום עם בשורות טובות, לשמחתי.
צ'רלי סלומון: אתייחס לנושא פיתוח הרכבת, הכבישים והתעופה.
צ'רלי סלומון: ראשית, אני רוצה לציין שעם הפרדת הרכבת מרשות הנמלים והקמת חברה ממשלתית מיוחדת לפיתוח הרכבת, אושרה בממשלה תוכנית פיתוח לחמש שנים – משנת 2003 עד סוף שנת 2008 –בהיקף כולל של 20 מיליארד שקלים.
צ'רלי סלומון: מתוך זה מיועדים כ-2.5 מילארד שקלים לטובת ציוד נייד בלבד.
צ'רלי סלומון: התוכנית אושרה בממשלה ובוועדת הכספים בכנסת.
צ'רלי סלומון: אחד היעדים המרכזיים בתוכנית הפיתוח של הרכבת הוא הקשר בין דרום הארץ למרכז.
צ'רלי סלומון: חלק מהפרוייקטים כבר התחילו, ומתוכננת התחלה של פרוייקטים נוספים, החל משנת 2004.
צ'רלי סלומון: אזכיר: שדרוג הקו בין דימונה לבאר שבע – הפרוייקט בביצוע, והוא אמור להסתיים במחצית הראשונה של שנת 2005.
צ'רלי סלומון: הזכירו כאן את רמת חובב – הובלת חומרים מסוכנים.
צ'רלי סלומון: הפרוייקט בביצוע, והוא אמור להסתיים במחצית 2004.
צ'רלי סלומון: אזכיר פרוייקטים נוספים שנמצאים בביצוע: קו הרכבת מאשקלון דרך אשדוד, לכיוון תל אביב.
צ'רלי סלומון: גם כאן העבודות בביצוע.
צ'רלי סלומון: למעשה, אין היום קו נוסעים לאשקלון.
צ'רלי סלומון: אני רוצה לצייין, שזהו חלק מהקו שאמור להגיע לבאר שבע, והוא יעבור גם דרך הערים נתיבות ואופקים.
צ'רלי סלומון: הפעלת קו אשדוד-אשקלון אמורה להסתיים במחצית הראשונה של שנת 2005.
צ'רלי סלומון: תוכנית העבודה כוללת גם עבודות להפעלת הקו הקיים מבאר שבע לתל אביב, דרך נען ולוד.
צ'רלי סלומון: התחלת העבודות במחצית 2004.
צ'רלי סלומון: הפרוייקט הזה הוא בהיקף של מעל מילארד שקלים, והוא אמור להסתיים ברבעון האחרון של שנת 2007.
צ'רלי סלומון: כפי שהזכרתי קודם, מתוכננת בנוסף הקמת קו מאשקלון לכיוון באר שבע.
צ'רלי סלומון: העבודות אמורות להתחיל בסוף שנת 2004, ולהסתיים בתחילת שנת 2008.
צ'רלי סלומון: כשאני מדבר על הקשר בין אזור הדרום למרכז הארץ, הכוונה היא לייצר בנוסף מסילה לאורך החוף.
צ'רלי סלומון: למעשה, הקווים שיבואו מאזור באר שבע דרך אשקלון ואשדוד, יגיעו לתל אביב דרך איילון דרום.
צ'רלי סלומון: היום יש עבודות כבדות מאוד בציר הזה, על מנת לאפשר כניסה ישירה לתל אביב מדרום, ולא דרך הקו הקיים – רחובות-לוד.
צ'רלי סלומון: כדאי לציין, שהוקמה ועדה במטרה לבחון את הכדאיות הכלכלית והעסקית של קו רכבת לאילת – במיוחד בהיבט הובלת המטענים.
צ'רלי סלומון: בסך הכל, אני יכול להגיד שהתוכנית לפיתוח הרכבת באזור הדרום, והקשר עם הדרום בחמש השנים הקרובות, הוא מעל 3 מיליארד שקלים.
צ'רלי סלומון: זהו היקף חסר תקדים.
צ'רלי סלומון: כל תוכנית הרכבת היא חסרת תקדים, כמובן, בהשוואה למה שהיה בשנים הקודמות.
צ'רלי סלומון: אבל אני חייב להדגיש, שחלק ניכר של ההשקעה הוא פיתוח רשת המסילות באיזור הדרום.
צ'רלי סלומון: בתחום הכבישים, אני רוצה לציין שגם השנה וגם בשנה הבאה יתבצעו עבודות מוקדמות להקמת הקטעים הדרומיים של כביש חוצה ישראל.
צ'רלי סלומון: כידוע, כביש חוצה ישראל מגיע היום בקצהו הדרומי לאיזור גדרה.
צ'רלי סלומון: באמצעות תקציב המדינה, אנחנו עושים עבודות הכנה כדי להמשיך את הכביש לכיוון אחוזה – דרומית לקריית גת.
צ'רלי סלומון: בנוסף, הכוונה היא להוציא מכרז להקמת הכביש ותחזוקתו בהמשך, כך שבסופו של דבר יהיה רצף מגדרה לכיוון באר שבע.
קריאה: מי יסלול את כביש 6 בקטע הזה, הממשלה?
צ'רלי סלומון: אמרתי שהעבודות – בהיקף של כ-70 עד 80 מיליון שקלים – הן כרגע בביצוע באמצעות תקציב מדינה.
צ'רלי סלומון: הכוונה היא להוציא מכרז המשך, על מנת להקים את הכביש עצמו, ויכול להיות שזה יכלול גם היבט של תחזוקה.
אמנון כהן: אתה תמשיך עוד מעט, כי חבר הכנסת מרגי צריך ללכת להצביע.
אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת מרגי.
יעקב מרגי: תודה רבה, היושב ראש.
יעקב מרגי: כבוד השופט מבקר המדינה, חבריי מהנגב, אורחים נכבדים.
יעקב מרגי: ממשלות ישראל בעבר הזניחו את הנגב בתחומים שונים.
יעקב מרגי: בתחומים שלא הזניחו, טיפלו באופן לקוי.
יעקב מרגי: אין פלא אפוא, שהנגב נראה כפי שהוא נראה, ואין פלא שתחושות תושבי הנגב הן כאלה – ואת זה אני אומר כתושב באר שבע.
יעקב מרגי: במילואים, תמיד הייתי נתקל בהערות ציניות, כמו: "אנחנו מכירים את באר שבע רק בזכות העובדה, שקציעות נמצאת אחרי באר שבע".
יעקב מרגי: זה אומנם ציני, אבל יש בזה הרבה מן האמת.
יעקב מרגי: החברים החשובים מהרשות לפיתוח הנגב שנמצאים כאן, עושים עבודה חשובה, ושמואל ריפמן כבר הזכיר את פרוייקט "עלי הנגב" – הכפר השיקומי.
יעקב מרגי: מעבר לכך, ראינו בדו"חות של הרשות שהתקציב שלה עומד על מיליון וחצי שקלים.
יעקב מרגי: משרדי הממשלה טובעים בארגון מכרזים ובביורוקרטיה.
יעקב מרגי: אין למעלה רצון ואידיאולוגיה – ראינו את זה בנושאים אחרים, כמו גיוס תרומות.
יעקב מרגי: ראינו שהרשות יכולה לעשות 10 מיליון שקלים מאותם מיליון וחצי שקלים, ואני לא יודע אם משרד האוצר שלנו יודע לעשות כך.
יעקב מרגי: זאת בושה שנושא כמו הרשות לפיתוח הנגב – כל היחידה הזאת של מיליון וחצי השקלים – עולה בכמה וועדות, ושנדרשים לכך.
יעקב מרגי: אני חושב שאם בן גוריון היה מכיר את המושג של הרשות לפיתוח הנגב, הוא היה מקים אותה כבר אז, כי זהו המנוף היחיד שיכול לתת תקווה לנגב.
יעקב מרגי: מי חלם על התיירות בנגב?
יעקב מרגי: מזל שהיו שיעורי גדנ"ע, ולקחו קבוצות תלמידים כדי להכיר קצת את הוואדיות ואת הצוקים.
יעקב מרגי: אבל היום אין לתיירות בנגב במה להתבייש.
יעקב מרגי: בתקופה הכי קשה של התיירות במדינה, הנגב הצליח לעלות באחוזים.
יעקב מרגי: בימים הקרובים אני מניח הצעת חוק על שולחן הכנסת, במטרה לתת קצת סומק לחוק מבקר המדינה.
יעקב מרגי: הבעייה היא שחוק מבקר המדינה לא נותן סמכויות למבקר, ותמיד זה מקומם לקרוא דו"ח מבקר ולראות מה נעשה עם זה אחר כך.
יעקב מרגי: מדובר באפשרות לנקוט הליכי שימוע גם בלי להגיש תלונה.
יעקב מרגי: המחלקה המשפטית בכנסת בודקת את הנושא הזה – אני הייתי רוצה לקדם את זה בקצב מהיר יותר, אבל זה נושא קצת מורכב מבחינה משפטית.
יעקב מרגי: לכן, אני תולה תקווה בוועדה ובמבקר המדינה, שיודעים מהי רמת ההזנחה – עד כדי פשיעה.
יעקב מרגי: מי שמסתובב היום בנגב יודע שכמעט אין לנו נגב.
יעקב מרגי: הייתי בסיור של הוועדה לזכויות הילד ביישובים הלא מוכרים בנגב.
יעקב מרגי: תמיד חשבתי היישובים הלא מוכרים הם היישובים שסמוכים לכביש.
יעקב מרגי: מסתבר שבעומק, כבר אין לנו נגב.
יעקב מרגי: מתפתחים שם יישובים שלא מוכרים על הנייר, אבל הם קיימים בפועל.
יעקב מרגי: אי אפשר לומר על אדם שהוא לא מוכר, אפשר להגיד שזהו יישוב לא מוכר – אבל בפועל הם קיימים.
יעקב מרגי: לכן, הנגב זועק לשמיים.
יעקב מרגי: אם לא יתנו חיזוק ליישובים ולפרוייקטים ליישובים בנגב, הדברים יתנו את אותותם, וזו תהיה בכייה לדורות.
יעקב מרגי: אני מקווה שנוכל להציל משהו.
יעקב מרגי: אני לא חבר הוועדה, אבל באתי במיוחד לדיון בנושא הזה, ואני מודה ליו"ר הוועדה שהזמין אותי לכאן.
יעקב מרגי: אני קורא להפעיל את כל כובד משקלו של מבקר המדינה ושל הוועדה למען שתי מטרות: ראשית, כדי שנושא הרשויות לא יבוטל.
יעקב מרגי: הרבה משרדים היו קופצים לאמץ את הרשות, אבל לפי חוק הרשויות זה שייך למשרד התשתיות.
יעקב מרגי: שנית, מיליון וחצי זאת בדיחה.
יעקב מרגי: זאת בדיחה לשבת פה ולדבר על כך.
יעקב מרגי: אני מקווה שכל מילה שתיאמר על ידי תועיל ולא תזיק, כי שמוליק ומאיר עושים עבודה טובה מאוד.
יעקב מרגי: אני מתנצל על כך שאני פורש לוועדת הכנסת.
יעקב מרגי: יותר מעניין להיות פה, אבל מה לעשות, צריכים להצביע.
אמנון כהן: מר סלומון, אנא המשך.
עוזי ברלינסקי: בדו"ח מבקר המדינה, הייתה הערה משמעותית לגבי שני נושאים שהם בראייה הרחבה ולא בראייה הסקטוריאלית – תוכנית 2020, ותקציב אזורי.
עוזי ברלינסקי: האם תהיה משמעות לשינוי קונספט תקצובי בהיבטים הסקטוריאלים העירוניים.
אליעזר גולדברג: זה לא צריך להיות מופנה לאוצר?
עוזי ברלינסקי: האוצר לא פה, מה לעשות.
צ'רלי סלומון: אני לא אקח על עצמי לייצג את האוצר, כמובן, אבל רציתי להעיר על כך, שמן הראוי שבדיון הזה יהיה נציג מהאוצר.
צ'רלי סלומון: אתייחס לשאלה, כי גמרתי את פרק הרכבת.
צ'רלי סלומון: חשוב לי לציין, שהחלטת הממשלה – כמובן בשיתוף משרד התחבורה והאוצר – להגדיל את ההשקעות לפיתוח הרכבת בהיקף שנעשה, כך שישקיעו 20 מיליארד שקלים על פני 6 שנים, עד סוף שנת 2008, היא מתוך מטרה להקדים את ההשקעות של מה שהיה מוגדר כתוכנית 2020 מבחינת הרכבת.
צ'רלי סלומון: זה לא אומר שאין פרוייקטים נוספים מעבר לשנת 2008, אבל זאת היתה המטרה העיקרית – לבוא ולקחת את התוכנית הגדולה, ולאפשר נגישות מבחינת פיתוח מסילתי לרוב הערים, בדרום ובצפון וכמובן באזור המרכז, ובכך להקדים עד כמה שאפשר את ההשקעות באזור הזה, ולהמשיך את הפיתוח מעבר לתקופה שהוגדרה – שנת 2008.
צ'רלי סלומון: לעניין הראייה הסקטוראילית, לגבי ענף התחבורה לפחות: אני סמנכ"ל המשרד מסוף שנת 2000.
צ'רלי סלומון: החלטת הממשלה לאחד את כל הגופים במשרד אחד איפשרה לראשונה קביעת סדרי עדיפויות נכונים יותר מבחינת פיתוח ענף התחבורה.
צ'רלי סלומון: הדבר הזה קיבל ביטוי מבחינת הזרמת יותר השקעות לטובת מערכות לתחבורה ציבורית ולהסעת המונים בתוך הערים ולפיתוח הרכבת – וזה עוד לפני החלטת הממשלה על התוכנית הגדולה יותר.
צ'רלי סלומון: אני חושב שהדבר הזה נעשה בצדק, כדי לתת מענה להיקף הגודש שיש בכבישים, ולפתח במקביל לכבישים את המערכות להסעת המונים.
צ'רלי סלומון: כשאני בא ומסת
צ'רלי סלומון: כל על זה ברמה האזורית, אני יכול לומר שמבחינתנו תוכנית הרכבת משלימה תוכנית קיימת לפיתוח הכבישים, בעיקר הרחבת כבישים עיקריים בדרום ובצפון.
צ'רלי סלומון: אני זוכר את הדיון הראשון בנושא דו"ח הביקורת בשלב הטיוטה.
צ'רלי סלומון: באתי אז כנציג מע"ץ, ואמרתי שהצירים הראשיים באזור הדרום – ואני מזכיר את קרית גת-באר שבע, את אשקלון דרך אופקים, את נתיבות-באר שבע – הורחבו בשנות התשעים, והיום אנחנו עושים השלמות.
צ'רלי סלומון: למשל: המשך כביש חוצה ישראל; הרחבת הכביש המחבר את אשקלון לקרית גת – זהו כביש חד-מסלולי, ואנחנו מרחיבים אותו לדו-מסלולי.
צ'רלי סלומון: פרוייקטים שהושלמו והופיעו בדו"ח הביקורת הם בין היתר מחלף אשדוד, שמהווה אחד הפרוייקטים העיקריים שמוביל את התנועה לדרום הארץ – לפחות מבחינת הכבישים.
צ'רלי סלומון: פרוייקטים נוספים הם הכביש העוקף המזרחי של באר שבע שנסלל, שמהווה חלופה לתנועה עוברת שהיתה נכנסת דרך העיר.
צ'רלי סלומון: פרוייקטים נוספים לקראת השלמה הם החיבור הדרומי של כביש חוצה ישראל והחיבור שלו מערבה לכיוון אשדוד – כביש מס' 7 מגדרה לכיוון אשדוד.
צ'רלי סלומון: פרוייקט נוסף: כביש מס' 3 מקריית מלאכי לראם, שבו אנחנו גומרים את עבודות השלמת הציר לשלושה נתיבים לכיוון.
צ'רלי סלומון: כמובן, יש תמיד פרוייקטים נוספים, ואנחנו עומדים מול האוצר ומבקשים להכניס לתוכנית פרוייקטים חדשים נוספים.
צ'רלי סלומון: בגלל ההגבלה התקציבית, לפחות בשנת 2003, היו מעט מאוד פרוייקטים חדשים, ואני צופה מצב דומה בשנת 2004.
צ'רלי סלומון: אבל אנחנו מעוניינים לקדם לפחות את הזמינות של המחלף הדרומי באיזור אשדוד, שמהווה גם הוא נקודה קריטית מבחינת הזרמת התנועה לכיוון הדרום – באיזור "עד-הלום" – שם יש נגישות לתחנת הרכבת, נגישות אזורית לאשדוד-דרום, וכציר ראשי שבו התנועה עוברת לכיוון אשקלון, באר שבע וכביש מס' 4.
צ'רלי סלומון: פרוייקט נוסף, שרצינו לנסות ולהכניס לתוכנית העבודה – ברמה מצומצמת יותר – הוא כביש עוקף ערד.
צ'רלי סלומון: אני מבין שהיו כאן אנשים שחשבו שהפרוייקט הזה חשוב מאוד מבחינת הזרמת התנועה גם באיזור הזה.
צ'רלי סלומון: מעבר לפרוייקטים הגדולים, אני רוצה להזכיר שיש לא מעט פרוייקטים קטנים יחסית – במסגרת תוכנית האחזקה של מע"צ באיזור הדרום, וגם בתחום העירוני.
צ'רלי סלומון: לדוגמה: בשנת 2004 אנחנו מתכננים להשקיע כ-15 מיליון שקלים לטובת פיתוח תשתית לתחבורה ציבורים – נת"צים, נתיבים מיוחדים לתחבורה ציבורית.
צ'רלי סלומון: לא אכנס לפרטים, כי מדובר בפרוייקטים קטנים יותר.
צ'רלי סלומון: הזכרת את נושא מגזרי המיעוטים – יש החלטות ממשלה כמה משקיעים בכל מגזר, ומשרד התחבורה פועל בהתאם לאותן החלטות ממשלה, ואני חושב שאפשר לומר שהוא פועל אפילו מעבר להן.
צ'רלי סלומון: לגבי תחום התעופה: אחד הפרוייקטים העיקריים שאמור לצאת לדרך בשנת 2004 הוא המכרז להקמת שדה תעופה בתמנע.
צ'רלי סלומון: שדה התעופה תמנע ממוקם כ-20 ק"מ צפונית לאילת.
צ'רלי סלומון: אתה הזכרת את העבודה להקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג.
צ'רלי סלומון: אני לא מתייחס לזה כרגע, למרות שבעקיפין הוא כן קשור לעניין.
צ'רלי סלומון: שדה התעופה תמנע בא במקום השדה הקיים באילת.
צ'רלי סלומון: הבעייה בשדה התעופה הקיים באילת היא כמובן הצפיפות.
צ'רלי סלומון: יש גם היבטים הקשורים לפן הבטיחותי.
צ'רלי סלומון: בסופו של דבר, הכוונה היא להקים שדה שיתן מענה לטיסות בינלאומיות ולטיסות פנים ארציות.
צ'רלי סלומון: שר התחבורה קבע לוח זמנים, כך שבמחצית השנייה של שנת 2004 יצא מכרז לתכנון ולביצוע השדה.
צ'רלי סלומון: להערכתנו, השדה הזה יופעל בסוף שנת 2007-2008.
צ'רלי סלומון: הפרוייקט הזה הוא באחריות רשות שדות התעופה.
צ'רלי סלומון: כרגע יש דיונים לגבי אופן המימון השדה.
צ'רלי סלומון: אנחנו מתבססים בין היתר על כך שהקרקע של השדה הקיים תתפנה לדברים אחרים.
צ'רלי סלומון: יש דיונים עם המינהל ונציגי האוצר שמטפלים בעניין הזה.
צ'רלי סלומון: בסופו של דבר, המימון להקמת השדה יכלול גם את השתתפות רשות שדות התעופה.
צ'רלי סלומון: יש שלושה היבטים עיקריים בנושא התעופה – (1) תמנע, שהזכרתי; (2) ההמלצות בקשר לשדה תעופה משלים לנתב"ג; (3) המנחתים.
צ'רלי סלומון: הזכרתי את תמנע, ונעבור לנושא שדה התעופה המשלים לנתב"ג.
צ'רלי סלומון: אני חייב לציין שלגבי שדה התעופה בנתב"ג יש מיגבלה יותר סביבתית ופחות תעופתית.
צ'רלי סלומון: בסופו של דבר, המדינה צריכה לתכנן ולהקים אתר נוסף, שישלים את הקיבולת של נתב"ג.
צ'רלי סלומון: כרגע, בהתאם להחלטת ממשלה, אנחנו מטפלים גם בבחינת האפשרות של הקמת שדה אזורי בחיפה, וכפי שאמרתי – גם בתמנע, כדי לאפשר נסיעות בינלאומיות ולא רק פנים ארציות.
צ'רלי סלומון: בנוסף, צוות המתכננים בחן כמה אתרים והמליצו על צקלג או על נבטים – כאתר משלים לנתב"ג.
עוזי ברלינסקי: נבטים נפסל על ידי הצבא, עם כל הכבוד.
צ'רלי סלומון: יש הרבה מאוד הבטים שקשורים לאתר המתאים ביותר כאתר המשלים לנתב"ג.
צ'רלי סלומון: המועצה הארצית ומשרד התחבורה טרם מיצו את הדיונים לבחירת החלופה המועדפת.
אמנון כהן: מה קורה בנושא נבטים?
עוזי ברלינסקי: הוא נפסל על ידי צה"ל.
צ'רלי סלומון: יש כאן הרבה מאוד גורמים, וכל אחד מסתכל עליהם מהכיוון שלו.
צ'רלי סלומון: כשמדברים על שדה משלים לנתב"ג, אחד השחקנים הראשיים הוא כמובן חיל האוויר.
צ'רלי סלומון: אי אפשר להתעלם מכך – זה המצב.
צ'רלי סלומון: אין ספק שצריך לתכנן קדימה, אבל אני מזכיר לכולם שבשנת 2002 היינו בשיא מבחינת הנוסעים דרך נתב"ג – מעל 9 מיליון נוסעים.
צ'רלי סלומון: היום, בגלל המצב בארץ, ירדנו לסדר גודל של 7 מיליון נוסעים.
צ'רלי סלומון: יש לנו capacity של 12 עד 16 מיליון נוסעים בנתב"ג.
צ'רלי סלומון: הזכרתי את חיפה ואת תמנע.
צ'רלי סלומון: חשוב לסגור את הפרשה הזאת ולמצוא את האתר המתאים ביותר.
צ'רלי סלומון: אבל מבחינת העיתוי, אני חושב שיש לנו עדיין זמן לפני שניכנס לפרוייקט כל כך מסיבי.
צ'רלי סלומון: אני לא יודע לבוא ולהגיד מה תהיה עמדת חיל האוויר בעתיד, ואני לא יודע מה להגיד מה תהיה עמדתם של גורמים נוספים שדי קשורים לעניין, כולל אנשי איכות הסביבה.
עוזי ברלינסקי: אמר חכם אחד, שהוא בקושי מתנבא לגבי העבר – קל וחומר לגבי העתיד.
עוזי ברלינסקי: אבל המצב הנוכחי הוא לשנים הקרובות.
עוזי ברלינסקי: חיל האויר מתנגד מסיבות מבצעיות, וזאת ההחלטה לרגע זה, כך שחבל לדבר על האופציות אחרות.
צ'רלי סלומון: אני יודע, אבל הדגשתי את הדברים כדי להבהיר את העובדות ביחס לתכנון – לגבי מספר הנוסעים היום דרך טרמינל מס' 1 בנתב"ג, ולגבי השאלה כמה זמן יש לנו עד שנגיע למלוא היקף ה-capacity של נתב"ג.
צ'רלי סלומון: ביקשתי מכם להתחשב גם בחלופה של חיפה ובשדה התעופה תמנע, בזיקה לפוטנציאל הטיסות הבינלאומיות.
צ'רלי סלומון: הסעיף השלישי בעניין התעופה הוא נושא המנחתים.
צ'רלי סלומון: אני חייב לומר, שעל פני השנים 2003-2004, משרד התחבורה מתקצב מעל 2 מיליון שקלים בשנה בכל מה שקשור לפיתוח מנחתים.
צ'רלי סלומון: ההשקעות שלנו בשנים אלו הלכו בין היתר לשדרוג שדה תימן ולמצפה רצון – זהו פרוייקט גדול יותר, שדומה למה שהיה בקרית שמונה.
צ'רלי סלומון: יש כאן הרבה שחקנים שמשתתפים בפרוייקט.
אמנון כהן: מתי הוא יסתיים?
אבישי כהן: יש כרגע בעייה בשלב ב' של השדה במצפה רמון, ואנחנו ננסה לפתור את זה.
אבישי כהן: כרגע שלב ב' לא מתוקצב בגלל בעייה של משרד התמ"ס.
אבישי כהן: השלב הראשון ייגמר תוך כמה חודשים – התשתיות הבסיסיות.
אבישי כהן: את שלב המבנה – זהו השלב השני שעלותו כ-12 מיליון שקלים – צריך להביא להחלטות שרים.
אבישי כהן: אני מקווה שנעשה את זה בחודשים הקרובים.
אבישי כהן: זה יעלה גם אצל אביגדור, ואנחנו ננסה לתת לזה פיתרון.
אבישי כהן: כרגע אין פיתרון למבנה.
אמנון כהן: בגלל התקציב?
אבישי כהן: בגלל התקציב.
צ'רלי סלומון: רציתי לתקן את הרושם, לפיו אין מנחתים כביכול בגלל שמשרד התחבורה לא מתקצב מנחתים.
צ'רלי סלומון: זה ממש לא כך.
צ'רלי סלומון: כפי שאמרתי, אם אני לוקח את קרית שמונה ואת מצפה רמון – זה פרוייקט בהיקף של כ-20 מיליון שקלים.
צ'רלי סלומון: רובו של התקציב של הפרוייקט הזה לא בא מתקציב משרד התחבורה, אלא מתוכנית "עידוד 99".
צ'רלי סלומון: יש גם שחקנים נוספים שמשתתפים במימון, לרבות משרד התחבורה.
צ'רלי סלומון: משרד התחבורה תקצב לפחות בשנתיים האחרונות בהיקף של יותר מ-2 מיליון שקלים לכלל הפיתוח של המנחתים בהתאם לסדרי עדיפויות שנקבעו, כולל שדה תימן ומצפה רמון.
צ'רלי סלומון: אני רואה חשיבות בהזכרת פיתוח נמל היובל באשדוד, כי זה מייצר עבודה ויוצר צורך בהובלת אנשים ומטענים מהנמל.
צ'רלי סלומון: אומדן הפרוייקט הוא כ-2.9 מיליארד שקלים.
צ'רלי סלומון: בשנת 2004 רשות הנמלים אמורה להשקיע בפרוייקט היקף של כ-680 מיליון שקלים.
צ'רלי סלומון: נמל היובל אמור להיפתח בשלבים על פני השנים 2004-2006.
צ'רלי סלומון: אתייחס לדו"ח הביקורת.
צ'רלי סלומון: דו"ח הביקורת מתייחס לבדיקות כדאיות כלכלית ולערך הזמן שלוקחים בחשבון במסגרת הבדיקות.
צ'רלי סלומון: היתה אפילו המלצה, לפיה האוצר יבדוק את הנושא כדי להתאים את ערך השעה לערך שעה ריאלי יותר.
צ'רלי סלומון: קיימת הסכמה בין אגף התקציבים במשרד האוצר לבין משרד התחבורה על שיפור חלקים ניכרים של נוהל פרט – הנוהל שעל פיו אנחנו עובדים מבחינת אבחנת הבדיקה של כדאיות כלכלית, לרבות הטיפול בנושא ערך שעה, וכימות נושאים נוספים, כמו: ההשפעה על הסביבה ושיפור רמת הבטיחות.
צ'רלי סלומון: אלו דברים שקצת קשה לכמת אותם ברמה של כסף, אבל הדבר הזה הוא מאמץ משותף בין משרד האוצר למשרד התחבורה.
אמנון כהן: חשוב לי לשמוע את משרד התמ"ת.
אמנון כהן: ראשית, אני רוצה לדעת האם יש פרוגרמה כלשהי לעידוד מפעלים, על מנת למגר את תופעת האבטלה במקום בעקבות דו"ח המבקר.
אמנון כהן: כמו כן, ארצה לשמוע סקירה בנושא ההכשרה, הכשרת התושבים במקום כדי שיוכלו לעבוד במפעלים שייבנו, אם בכלל.
אמנון כהן: הבנתי לפי דו"ח מבקר המדינה, שמעבירים רק מפעלים היסטוריים לאיזור הדרום, ולא משהו מתקדם, למעט פרוייקט של "סייטקס" בקרית גת.
לימור ניסן: שמי לימור ניסן, אני סגנית מנכ"ל ההשקעות.
לימור ניסן: תקציב מרכז ההשקעות מאפשר סיוע לכ-80 מפעלים בשנה במענקים – בנגב ובגליל.
לימור ניסן: בנגב, סייענו השנה ל-5 מפעלים.
לימור ניסן: בסוף שנת 2002 נעשו 2 פרוייקטים, אחד ספציפית לנגב, והשני לגליל.
לימור ניסן: הפרוייקט שקשור לנגב הוא פרוייקט להקמת מפעל עתיר טכנולוגיה של חברת אמדוקס, שקם בשדרות.
לימור ניסן: עד סוף שנת 2005 המפעל יעסיק כ-600 עובדים בשכר גבוה יותר, רובם עובדים אקדמאים.
אמנון כהן: האם העובדים באים מהאיזור, או מתל אביב?