GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: תכנית ויסקונסין קיימת מ-1 באוגוסט.
סופה לנדבר: כאשר מעבירים את החוק בלילה, ואני מדברת על חוק ההסדרים, ומכניסים את תכנית ויסקונסין בלילה, אני חושבת שצריכים מייד לבטל את החקיקה הזאת שקיימת משנת 1985.
סופה לנדבר: חוק ההסדרים הוא לעיתים קרובות פתח לדברים לא טובים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: שנית, אני חושבת שכאשר העבירו את החקיקה הזאת היו צריכים לפתח תשתיות תעסוקה במדינת ישראל.
סופה לנדבר: מפני שלעשות את הדברים שהמדינה צריכה לעשות דרך חברות פרטיות, לדעתי זה אסון והתעללות.
סופה לנדבר: חבר הכנסת שטרן אמר שזה עבדים.
סופה לנדבר: אני אומרת שמצאו פרזיטים חדשים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנשים שלא רוצים לעבוד אלא רוצים לקבל הבטחת הכנסה.
סופה לנדבר: היתה לי חקיקה בכנסת ה-14, שלצערי לא הפכה להיות חוק לגבי הבטחת הכנסה שזה מינימום של מינימום שמספיק לאדם לשבוע ימים מפני שהחיים במדינת ישראל הרבה יותר יקרים מהסכום של הבטחת הכנסה.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שהמדינה מתעללת באותם אנשים והופכת אותם לפרזיטים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: הממשלה השקיעה 80 מיליון דרך משרד האוצר ודרך התכניות האלה ו-40 מיליון דרך משרד הקליטה בתכנית של הוואוצ'רים.
סופה לנדבר: לדעתי קורסים של עיצוב גבות וקורסים של ליצנות, זה לא יאומן שזה נעשה במדינת ישראל מול העיניים שלנו.
סופה לנדבר: לגבי יחסי ציבור.
סופה לנדבר: לפי "ידיעות אחרונות" הוצאו 250,000 דולר ליחצנות לתכנית ויסקונסין.
סופה לנדבר: אני חושבת שצריכים מייד לעצור את התכנית.
סופה לנדבר: אנחנו 4 חודשים נמצאים בוועדת עליה וקליטה, בועדת עבודה ורווחה והיום בוועדה שלך, גברתי, ועד כה לא עצרו.
סופה לנדבר: אין לי פריטנזיה לאנשים שהם מנהלים את הביזנס והעסק.
סופה לנדבר: לא יכול שמדינת ישראל במקום לפתח מקומות תעסוקה, מנסה להלבין הון, 80 מיליון שקלים, דרך תכנית שלא נתנה עד היום מקומות תעסוקה לאנשים עם תואר שני ושלישי.
סופה לנדבר: אני חושבת שצריכים לעצור מייד את התכנית ולא לתת להם להיכנס לערים אחרות.
סופה לנדבר: צריך לבטל את התכנית הזאת מבלי לדון בזה הלאה.
ערן מלמד: אני מעמותת ידיד.
ערן מלמד: צריך לבדוק איך מבקרים את התכנית ואת ההתנהלות שהביאה אליה.
ערן מלמד: אני לא יודע כמה אנשים כאן היו מעורבים בתחילת הדרך.
ערן מלמד: הרעיון של תכנית מהל"ב, שאז עוד קראו לו תכנית ויסקונסין, עלה כבר לפני 6 שנים.
ערן מלמד: קמה ועדה מיוחדת בראשות פרופ' יוסי תמיר שדנה בפרוייקט והציעה איך להפעיל אותו.
ערן מלמד: אני חייב להגיד שהמאבקים של הארגונים החברתיים נגד ועדת תמיר התחילו כבר אז.
ערן מלמד: לצערי הרב, אנחנו רואים שההמלצות של ועדת תמיר עוד היו טובות לעומת היום.
ערן מלמד: אני חושב שצריך יהיה לבדוק, בין השאר, את ההתנהלות שהביאה לחקיקה.
ערן מלמד: סליחה מחברי הכנסת, אבל אני לא חושב שאתם יכולים להסיר מכם את האחריות ולזרוק את הדברים רק לממשלה.
ערן מלמד: התכנית קיימת 6 חודשים.
ערן מלמד: על הבחירות אנחנו יודעים כבר חודשיים.
ערן מלמד: אפשר היה עוד לפני זה לקחת את הצעות התיקון שהוגשו על ידי הארגונים החברתיים ולהתחיל לגלגל אותם.
ערן מלמד: הדבר הזה לא נעשה.
ערן מלמד: הוגשו הצעות תיקון, הוגשו מכתבים של עמותות כמו מחוייבות או סינגור קהילתי או עמותת ידיד עם בקשות לחברי כנסת שונים.
ערן מלמד: הוגשו דברים גם לוועדת הכספים ויש ועדה משותפת של ועדת העבודה והרווחה וועדת הכספים שדנה בנושא הזה.
ערן מלמד: התקבלה שם החלטה שלא לעשות תיקוני חקיקה בשלב הזה.
ערן מלמד: אני חושב שזאת היתה טעות, ויש תיקוני חקיקה שצריך היה לעשות.
משה גפני: נעשו תיקונים.
משה גפני: היתה תכנית בחוק ההסדרים הנוכחי שחברי כנסת חברתיים ביקשו להכניס את תיקוני החקיקה בחוק ההסדרים.
משה גפני: אבל בגלל הבחירות זה לא נעשה.
משה גפני: אבל אתה צודק במה שאתה אומר, הוגשו תיקונים.
ערן מלמד: אני אגע בנקודות המשמעותיות ביותר שבהן ניתן לטפל מיידית: אחד, בחינה מחודשת של האנשים שנמצאים כרגע בתכנית.
ערן מלמד: להוציא את האנשים המבוגרים והחולים ואנשים שיודעים שלא ניתן יהיה למצוא להם מקומות עבודה.
מל פולישוק-בלוך: מה זה אנשים מבוגרים לדידך?
ערן מלמד: יש היום במערכת לא מעט אנשים בגילאים שקרובים לגילאים של 65 או 67 ונשלחים לתכנית.
ערן מלמד: אני חושב שאותם אפשר להפריד.
ערן מלמד: אני לא רוצה כרגע להיכנס לויכוח של הגיל.
ערן מלמד: יש קבוצות של אוכלוסיה שגם במינהלת אומרים שבהחלט צריך לבדוק האם הם צריכים להיות בתוך המערכת.
ערן מלמד: הדבר השני שניתן לתקן אותו הוא נושא השירות בקהילה.
ערן מלמד: יש מושג בפרוייקט שנקרא השירות בקהילה.
ערן מלמד: הבעיה היא שהוא נתפס בעיניי המעסיקים כעבודה תמורת קצבה.
ערן מלמד: הדבר השלישי הוא התייחסות לאוכלוסיות שונות לפי היכולות שלהן.
ערן מלמד: אי אפשר לחשוב על מישהו שיש לו כישורי עבודה כי הוא עבד 20 שנה, אותו דבר כאל מישהו שלא עבד הרבה מאוד שנים.
ערן מלמד: הדבר הרביעי זה נושא הוועדות הרפואיות, ולא בהיבט של מי שמשלם להם את הכסף.
ערן מלמד: יש היום צוואר בקבוק שנוצר כתוצאה מהפעילות של הרופאים התעסוקתיים ואותם עיצומים שהיו בביטוחי הלאומי שמנעו, בין השאר, התכנסויות של הוועדות.
ערן מלמד: את הדבר הזה צריך להפסיק.
ערן מלמד: צריך לזרז את ההליכים שבהם אנשים מקבלים תשובות מהוועדות הרפואיות.
ערן מלמד: יש עוד מספר נושאים נוספים.
ערן מלמד: יש דוח, שנחלק לכם אותו, שמקיף את כל הנושאים, החל מהסברה נכונה לקהל שבו מדובר ולא הסברה תדמיתית של הפרוייקט וכלה בדברים אחרים.
ערן מלמד: אני חושב שחברי הכנסת, אם מבקר המדינה ומינהלת הפרוייקט יכולים לפעול כדי לשנות אותם ולתקן אותם.
אושרת טוקר-מימון: אני מעמותת מחוייבות לשלום ולצדק חברתי.
אושרת טוקר-מימון: יש לנו מוקד זכויות מובטלים ובשיתוף עם ארגון סינגור קהילתי הקמנו פרוייקט מעקב אחר תכנית ויסקונסין.
אושרת טוקר-מימון: הגשנו מסמך מאוד מפורט לאדוני בשיתוף הקליניקה לרווחה תעסוקתית, עם עו"ד אבישי בני.
אושרת טוקר-מימון: ברשותך, אנחנו נתפצל בינינו כדי להציג את הדברים.
אושרת טוקר-מימון: המכתב המאוד מפורט למבקר המדינה הוא קצה הממצאים וראשית דבר של כל הדברים שהתגלו מבחינתנו עד היום.
אושרת טוקר-מימון: ישנם כשלים בבסיס התכנית וגם באופן שבו היא מתנהלת מהיום שנפתחו המרכזים באוגוסט.
אושרת טוקר-מימון: כמובן שהגופים שמפעילים את מרכזי התעסוקה, נקבעו כגופים מבוקרים על ידי מבקר המדינה.
אושרת טוקר-מימון: אני גם חושבת שזאת הזדמנות טובה למבקר לראות אולי פירות של הצלחה בביקורת שלו, כי התכנית מוגדרת כניסוי למשך 3 שנים ולכן אני מקווה שיהיו פירות לדברי ביקורת שיובאו.
אושרת טוקר-מימון: מבחינת הפלטפורמה, בניגוד למטרה המוצהרת של החוק המדברת על שילוב מקבלי גימלאות בעבודה, בחוזים עצמם, באופן מפורש, נכרכו הרווחים של החברות הפרטיות בחיסכון בקצבאות.
אושרת טוקר-מימון: היינו מצפים בהקשר הזה שאם באמת המטרה היא לשלב במקומות עבודה, אז נראה תקציב מאוד רציני שניתן לשירותים תומכי עבודה.
אושרת טוקר-מימון: אבל ניתן תפקיד מאוד דל - - -
אריה סיוון: העובדות שלך אינן נכונות.
אושרת טוקר-מימון: ראינו גם מסמך שמשרד האוצר הוציא לתפארת התכנית ורק מהמסמך עצמו אפשר לראות במה הם מתפארים.
אושרת טוקר-מימון: המסמך שמתאר על הצלחת התכנית מדבר מפורשות על 15% ששולבו בעבודה, שגם את זה הייתי בוחנת, לעומת 20% שפשוט או ויתרו על הקצבאות, סורבו.
אושרת טוקר-מימון: מדובר ב-20% שלא מקבלים כרגע קצבאות.
מל פולישוק-בלוך: האם יש לכם נתונים מה קרה עם האנשים האלה?
אושרת טוקר-מימון: אין לנו ויכוח עם משרד האוצר.
אושרת טוקר-מימון: אם ההצלחה של התכנית נמדדת מכמה אנשים נחסכו הקצבאות, גם אנחנו מסכימים שהיא מצליחה.
אושרת טוקר-מימון: דבר נוסף שהייתי מבקשת מהמבקר לשים לבו, זה המקום הבעייתי מאוד של המינהלת וכפל התפקידים שלה.
אושרת טוקר-מימון: מצד אחד היא מהווה זרועה של הממשלה שמבקשת להציג את התכנית כתכנית מוצלחת ויהי מה, לעומת החובה שלה לפקח אחר המרכזים.
אושרת טוקר-מימון: אני חושבת שהיא נתונה פה בניגוד עניינים מאוד בעייתי.
אושרת טוקר-מימון: גם רן הזכיר את הנושא שניגוד העניינים מנוגד גם להמלצות של ועדת תמיר.
אושרת טוקר-מימון: גם ועדת תמיר אמרה באופן מפורש שלא רק חברות פרטיות יפעילו את המרכזים ולא פקיד של חברה פרטית שיקבע זכאות כן או לא.
אושרת טוקר-מימון: בתכנית הזאת כרכו את הכל ביחד באמצעות החוזים.
שרון פרימור: הגיעו אלינו תלונות רבות המעידות על כך שהחברות שמופקדות על פי חוק על מתן גימלאות, שהן שירות ציבורי ראשון במעלה, תופסות את עצמן כגופים פרטיים.
שרון פרימור: הדבר בא לידי ביטוי גם בשיקולים שהם שוקלים כמו למשתתפים וגם בנורמות המשפטיות שלפיהם הם פועלים, שהן נורמות אזרחיות, מסחריות לכל דבר.
שרון פרימור: למשל, משתתפים הוחתמו על חוזים שהוצגו בפניהם כתנאי לאישור ההשתתפות, שהם חוזים שלא נראה כמותם בשום התנהלות שילטונית.
שרון פרימור: למשל, חוזה שאומר שתנאי לקבלת הגימלה הוא לבוש מסודר ונאות.
שרון פרימור: זאת חובה שאינה מעוגנת בשום חוק.
יורי שטרן: זאת קיצבה ממשלתית.
יורי שטרן: אם אין אישור השתתפות אין קיצבת הבטחת הכנסה.
שרון פרימור: חבר הכנסת שטרן הגיע למרכזים שנעלו את דלתותיהם וטענו שהמקום הוא פרטי.
שרון פרימור: כך למשל, החלטות באישור ההשתתפות לא מנומקות.
שרון פרימור: הובא לידיעתנו, בצורה מאוד רשמית, שבמרכז אמין בירושלים, מעולם, מאז תחילת התכנית, לא הופק אישור השתתפות אחת, לא כל שכן אישור מנומק.
שרון פרימור: הדברים האלה לא מקובלים אדוני בתחום שיש משפט מנהלי.
שרון פרימור: בתחום שמדובר בו על הענקת שירות ציבורי בסיסי מאוד.
שרון פרימור: ברור שהכללים האלה נועדו להבטיח שימוש לרעה בכוח ובשררה.
מל פולישוק-בלוך: אל תיכנסי לטענות משפטיות.
שרון פרימור: הטענה היא לא משפטית אלא ציבורית.
שרון פרימור: הגופים הללו חייבים לפעול לפי כללי המשפט הציבורי.
שרון פרימור: דובר כאן על חוסר התאמות בתכנית לגבי קבוצות של אנשים.
שרון פרימור: אני רוצה לשים את הדגש על האנשים עם מוגבלויות שההתאמות לצרכיהם מעוגנים בחוק.
שרון פרימור: הדברים האלה לא באים לידי ביטוי במרכזים, לא לגבי התכניות שמוצעות לאנשים האלה, לא לגבי עבודות שהם נשלחים עליהם.
שרון פרימור: דבר נוסף הוא שהרשות לא מפרסמת את הנהלים שהיא מחלקת למרכזים.
שרון פרימור: הנהלים האלה מהווים את החוק הלכה למעשה והדברים האלה לא נמסרים פומבית.
שרון פרימור: אנחנו משערים שיש למינהלת נהלים, כי אנחנו משערים שיש התקשרויות.
שרון פרימור: הציבור, בפרט הציבור של המשתתפים, אין לו שום גישה להנחיות האלה ואין שום דרך לעקוב אחר התלונות שאנחנו העלינו.
מל פולישוק-בלוך: כשאת הולכת לביטוח הלאומי או למשרד החינוך, את מקבלת את הנהלים?
שרון פרימור: בילקוט הפרסומים.
שרון פרימור: מדובר על מאגר שדרכו אפשר לקבל אינפורמציה.
אבישי בייניש: אני מהקליניקה המשפטית באוניברסיטה העברית.
אבישי בייניש: נשאלת השאלה מה מקומו של המבקר, מעבר לזה שהוגדר בחוק שהגופים הם גופים מבוקרים וכמובן משרד התמ"ת מבוקר.
אבישי בייניש: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת גפני, אי אפשר לבקר את החוק, אבל עיון בחוק מלמד שהחוק יצר מסגרת מאוד רחבה.
אבישי בייניש: הרבה מאוד נשאר לשיקול דעת גם של המפעילים וגם של המינהלת איך לעצב את התכנית.
אבישי בייניש: ישנן כמה נקודות קריטיות.
אבישי בייניש: למשל, נוסחת התגמול על מה מקבלים כסף והזיקות, כל הדברים האלה לא התבצעו ברמת חקיקה והם אפילו לא ברמת תקנות.
אבישי בייניש: זה נסגר במשא ומתן עסקי סגור, מכרז.
אריה סיון: המודל הכלכלי אושר על ידי ועדה ציבורית, בהתאם להחלטת ועדת הכספים.
אבישי בייניש: נשאלת השאלה מה באמת המבקר יכול לעשות כי הוא לא יכול לשנות את החוק.
אבישי בייניש: הרבה מהעניינים נסגרים ברמה של התקשרות חוזית ובמכרז, שאלה רמות הסדרה נורמטיביות יותר נמוכות, למרות שיש להם משמעות מרחיקת לכת על האופן שבה התכנית פועלת ועל הזכויות של המשתתפים.
אבישי בייניש: דובר פה, למשל, על שירותים תומכי עבודה, שזה חלק ממרכזי מההכשרה ומארגז הכלים שהעובד מקבל.
אבישי בייניש: כל הדברים האלה מוסדרים ברמת הסדרה מאוד נמוכה, רובה לא שקופה.
אבישי בייניש: בשביל לקבל את המכרז היה צריך לנהל תכתובת ארוכה.
אבישי בייניש: רמת ההסדרה הזאת, יחד עם השילוב של העדר שקיפות, נהלים שאינם שקופים, נורמות מאוד בסיסיות, כאשר כסף ציבורי מושקע, ויש שירות שמתקשר גם בזכות חוקתית, קיום בכבוד.
אבישי בייניש: אנחנו לא מדברים פה על ניקיון של זבל, אנחנו מדברים על גימלאות של אנשים.
אבישי בייניש: השילוב של האנשים האלה, ורמת שיקול הדעת הגבוהה שנותרת בידי המרכזים הפרטיים ובידי המינהלת, יש פה כר מרחב לבדיקה של המבקר.
אבישי בייניש: האם הדברים אכן מתנהלים ומוסדרים בנורמות הציבוריות של שקיפות ונהלים כפי שמקובל?
אבישי בייניש: ונקודה נוספת הקשורה לנורמה של החדרת של ביקורת בזמן אמת.
אבישי בייניש: יש כוונה, כנראה חזקה, להרחיב את התכנית כבר בשלב זה.
אבישי בייניש: ככל הנראה יש המלצה כזאת ויש נכונות להרחיב למרכז נוסף כבר בתקופה הקרובה.
אבישי בייניש: גם אם שמץ ממה שנאמר פה הוא נכון, ואני מניח ש-99% אלה המצאות מופרכות שלנו, גם אם 1% מהדברים שאמרנו הוא נכון, ובהינתן שיקול דעת והיגיון של אנשים שפועלים מתוך סבירות ומידתיות, בהינתן סימני השאלה, בהינתן שזאת תכנית נסיונית, יהיו לה בעיות, והיא לא תפעל כפי שצריך.
אבישי בייניש: להרחיב אותה כעת זאת התנהגות בעייתית והיא התנהגות שניתן להטיל בה ספק רציני לגבי הסבירות.
שאול מרידור: על פי החוק ועדת הכספים של הכנסת היא זאת שמאשרת.
אבישי בייניש: אני לא טענתי שהכוונה הזאת להרחיב אינה חוקית.
אבישי בייניש: אכן יש הליך מסויים של אישור שאפשר להרחיב למרכז נוסף.
אבישי בייניש: לכן לא טענתי אי חוקיות.
אבישי בייניש: טענתי, שמבחינת תקינות ציבורית, אין להרחיב תכנית שהיא נסיונית, כאשר יש ביקורת בזמן אמת.
אבישי בייניש: אני חושב שיש משקל אדיר לאמירה מצד מבקר שמתחיל לבדוק את העניין ורואה את כל סימני השאלה הרבים שעולים פה לומר שגם אם החוק מאפשר, יש פה תקינות ציבורית.
אבישי בייניש: בואו נחשוב, ובואו לא נמהר.
ליה שם טוב: אני סגנית ראש עירית נצרת עלית.
ליה שם טוב: אני אחראית על חזות העיר.
ליה שם טוב: האוכלוסיה שמשתמשת בתכנית מורכבת מ-90% עולים חדשים, פונים אלי.
ליה שם טוב: אני רוצה להתייחס לעבודה בקהילה.
ליה שם טוב: מהיום שהתחילו את העבודות בקהילה, אצלנו שולחים את האנשים לפנימיה במגדל העמק של הרב גרוסמן.
ליה שם טוב: מההתחלה פניתי למינהלת ואמרתי שהאנשים עובדים שם מאוד קשה בניקיון ומתייחסים אליהם כמו לעבדים.
מל פולישוק-בלוך: האם לפני כן לא ניקו את הפנימיה?
ליה שם טוב: כנראה שילמו למישהו כסף ועכשיו שולחים אליהם אנשים באוטובוסים.
ליה שם טוב: לוקחים לפנימיה של הרב גרוסמן מינימום 10 איש בגילאי 60 לעבודות ניקוי ומטבח.
ליה שם טוב: אלה אנשים בגילאים 58-64.
ליה שם טוב: העבודה שם מאוד קשה.
ליה שם טוב: התלוננתי על היחס לאנשים, שהם לא מקבלים ארוחות ועובדי שירות שעובדים שם מנהלים את אותם אנשים.
ליה שם טוב: ב-9.1 היתה שם ביקורת של מהל"ב וקיבלתי תשובה שיבדקו את הנושא ולכל משתתף יתאימו את העבודה שמתאימה לו.
ליה שם טוב: זאת אומרת שמי שעבד במטבח יעבוד בניקיון ומי שעבד בניקיון יעבוד במטבח.
ליה שם טוב: כל המשתתפים יקבלו ארוחת צהריים.
ליה שם טוב: תודה רבה, אחרי חודשיים שפניתי.
ליה שם טוב: לגבי הנושא של אנשי השירות, הם ראו את התופעה הזאת בחומרה.
דורית נוביק: אני ראש מינהלת מהל"ב.
דורית נוביק: אני מברכת על היוזמה לדיון ואני מזמינה את המבקר.
דורית נוביק: כראש המינהלת, התפקיד הראשון שלי הוא לבקר ולוודא שהתכנית מתנהלת כחוק, על פי החוזה, ועל פי ההגיון והחסד האנושי.
דורית נוביק: את כל התפקידים האלה קיבלתי עלי כמשימה וזאת הסיבה שבאתי.
דורית נוביק: אני לא עורכת דין, אני לא אשת כספים.
דורית נוביק: באתי בשביל לעשות פרוייקט חברתי.
דורית נוביק: הפרוייקט הזה הוא פרוייקט שאני מאמינה שהוא יכול להוות הזדמנות עבור מדינת ישראל לחולל שינוי בכל מה שקשור באופן הטיפול במקבלי הבטחת הכנסה ולהשבתם לעולם העבודה.
יורי שטרן: מה המקצוע שלך?
דורית נוביק: הקמתי פרוייקט חברתי שנקרא "הזנק", שטיפל בילדים באזורי פריפריה.
דורית נוביק: הוא סייע להם לעבור בהצלחה את לימודי התיכון.
דורית נוביק: פרוייקט "הזנק עתידים" שהביא ילדים מהפריפריה לרמת הצטיינות ומצויינות.
דורית נוביק: 7 שנים עמדתי ניהלתי את הפרוייקט הזה.
דורית נוביק: גם ניהלתי אותו ואני יושבת ראש הוועד המנהל שלו.
דורית נוביק: אני עובדת משרד התמ"ת.
דורית נוביק: היה מכרז ואני בחרתי לבוא לנהל את הפרוייקט הזה.
דורית נוביק: היעדים שלי הם להשיב מקבלי הבטחת הכנסה לעבודה.
דורית נוביק: לוודא שהם יישארו שם לאורך זמן ולהפסיק את התלות בגימלאות.
דורית נוביק: אני מאמינה שאדם עובד זה טוב לו ולמשפחתו וזה טוב גם למשק.
מל פולישוק-בלוך: בתחילת הישיבה אמרתי שהרעיון העומד בבסיס התכנית הוא ראוי אבל הבעיה היא בביצוע.
דורית נוביק: תפקידה של המינהלת הוא לבקר ולמינהלת יש סל שלם של כלים לבצע בקרה כדי לוודא שכל הדברים מתבצעים.
דורית נוביק: עם חלק ממנגנוני הבקרה החברתיים אני מנהלת דיאלוג קבוע.
דורית נוביק: פגשתי אותם עוד לפני שפגשתי את החברות.
דורית נוביק: אגב, חלק מהנהלים שיוצאים הם בעקבות ההערות שלהם.
דורית נוביק: ישנם נהלים שאנחנו מגלים.
דורית נוביק: חלק מהאחריות שלנו היא לוודא שהתכנית מתנהלת ברוח המחוקק וברוח הכוונה המקורית שלו וברוח הכוונה המקורית של המערכת.
דורית נוביק: הכוונה המקורית, בעיניי, היא לא לתפוס את הרמאים ולא לתפוס את הבלפנים.
דורית נוביק: המטרה המקורית שלה היא לא להשליך אנשים לרחוב.
דורית נוביק: המטרה היא להחזיר אנשים לעבודה.
דורית נוביק: הנחת העבודה שלי היא שרוב האנשים רוצים לעבוד.
דורית נוביק: חלק גדול מהאנשים ממודרים מעולם העבודה מהרבה מאוד סיבות.
יורי שטרן: ולכן מנקים את ישיבת הרב גרוסמן.
דורית נוביק: חבר הכנסת שטרן, האמן לי שגזרתי על עצמי לשתוק ולהקשיב קשב רב לכולכם.
דורית נוביק: כעת אשיב להערות שלכם ויש בפני גם את המכתב של עמותת סינגור.
דורית נוביק: לגבי הכשרות: המטרה של התכנית היא להחזיר אנשים לעבודה, וכן לכל עבודה.
דורית נוביק: בעיניי כל עבודה היא ראויה.
דורית נוביק: ראוי יותר לעבוד ולהשתכר מאשר להיות תלויים בגימלאות.
דורית נוביק: הכשרות ניתנות, בשלב זה, באופן פונקציונלי.
דורית נוביק: זאת אומרת, רק אם יש עבודה בקצה.
דורית נוביק: אנחנו יודעים שאחת הבעיות שאפיינה את האופן שבו מדינת ישראל התנהלה ב-50 השנים האחרונות, היתה ריבוי הכשרות לא ממוקדות.
דורית נוביק: לפני שבוע סיפרו לי שהביאו 25 איש למרכז בירושלים.
דורית נוביק: שאלו אותם כמה הכשרות הם עברו בעבר.
דורית נוביק: שני שליש מהאנשים אמרו שהם עברו 3 הכשרות ויותר.
דורית נוביק: אנחנו נותנים הכשרות מאוד מגוונות.
דורית נוביק: רוב ההכשרות הן הכשרות של מיומנויות בסיס של חיפוש עבודה, איך להתראיין, מהם מקורות הכוח שלי, מהן נקודות התורפה שלי.
דורית נוביק: מיומנויות מחשב, אנגלית, קוסמטיקה.
דורית נוביק: חזקה על החברות שהן מפעילות תכניות הכשרה רק בידיעה שיש בקצה עבודה.
דורית נוביק: אחד הנזקים הגדולים שמדינת ישראל עשתה לאורך השנים זה שהכשירה אנשים ללא הכרה.
דורית נוביק: יש לנו דורשי עבודה מובטלים לאלפים, שלא לומר למאות אלפים.
דורית נוביק: הנזק שנגרם לאדם שעובר הכשרה מקצועית, מפתח ציפיה ובקצה הדרך מצפה לו תהום, זה בוודאי לא אפקטיבי.
דורית נוביק: ההכשרות שלנו הן כולן אפקטיביות ובקצה שלהן יש מקום עבודה פוטנציאלי.
מל פולישוק-בלוך: כמה כסף מוקדש לנושא של ההכשרות?
דורית נוביק: לכל חברה יש תקציב אחר.
דורית נוביק: זה חלק מתקציב התפעול שלהן.
דורית נוביק: בחודש נובמבר, למשל, מתוך 17,000 משתתפים, 11,000 היו בהכשרות לסוגיהן במרכזים.
דורית נוביק: חלק באמצעות מדריכים חיצוניים וחלק באמצעות הדרכות פנימיות.
דורית נוביק: יש לי את כל הנתונים.
קריאה: את מתכוונת להכשרה לכתיבת קורות חיים?
דורית נוביק: גם וגם.
מל פולישוק-בלוך: עדיין לא אמרת לי כמה כסף - - -
דורית נוביק: אני עדיין לא יודעת.
דורית נוביק: המערכת מבוקרת.
דורית נוביק: יש רואה חשבון שמוציא דוח כל רבעון.
מל פולישוק-בלוך: כשעשית את המכרז, קבעת פרמטרים, ביניהם הכשרת עובדים.
דורית נוביק: אני אסביר.
דורית נוביק: לא נקבע תקציב ספציפי מראש לכל תחום.
דורית נוביק: חלק מההחלטה של מדינת ישראל ללכת לחברות זרות שמביאות נסיון בינלאומי, היה לבוא להשתמש בנסיון הבינלאומי שלהן וליישם אותו כאן.
דורית נוביק: יש 4 חברות שמתנהגות באופן שונה.
מל פולישוק-בלוך: האם קבעת להן קריטריונים לגבי הכשרת עובדים?
דורית נוביק: כל מרכז הציג מספר שבו הוא מתכוון להשקיע בהכשרת עובדים.
דורית נוביק: המספר הזה שונה מחברה לחברה ואני בוודאי עוקבת אחריו.
דורית נוביק: המעקב הוא מעקב רבעוני.
מל פולישוק-בלוך: את אומרת שהם הגישו את ההצעה שלהם להכשרת עובדים ולא את דרשת מהם.
דורית נוביק: נכון.
דורית נוביק: דרשתי שתהיה הכשרת עובדים ודרשתי פירוט.
דורית נוביק: ועדת המכרזים מיקדה אותם על פי ההמלצות שלהם ובחרה אותם.
דורית נוביק: הם היו צריכים לעמוד בהתחייבות.
דורית נוביק: לכן אמרתי שתפקידי הוא לבדוק שהכל יהיה לפי החוק ולדאוג שהם פועלים על פי החוזה עליו הם חתומים עם מדינת ישראל.
דורית נוביק: אם, לדוגמא, חברה אמרה שהיא תוציא 2 מיליון שקל על הכשרות, אני צריכה לדאוג שהם יוציאו 2 מיליון שקל על הכשרות.
מל פולישוק-בלוך: אני מבינה שלא את קבעת את הפרמטרים של ההכשרות, אלא הם מסרו לך.
דורית נוביק: נכון מאוד.
משה גפני: האם את יכולה לומר איזה אחוז משקיעות החברות מסך הכל התקציבי שלהם?
דורית נוביק: אין לי את הנתון, זה שונה מחברה לחברה.
דורית נוביק: אני לא יודעת להגיד, יש פערים עצומים בין החברות.
דורית נוביק: שאלתם למה לא שירות התעסוקה.
דורית נוביק: שירות התעסוקה מנסה הרבה מאוד שנים לצמצם את מספר מקבלי הבטחת ההכנסה, על ידי תכניות שונות ומשונות.
דורית נוביק: לצערנו הרב, בפחות מ-20 שנה מספר מקבלי הבטחת הכנסה עלה פי 6.
דורית נוביק: לגבי המודל הכלכלי: המודל הכלכלי היה מודל שאושר גם על ידי ועדת תמיר.
דורית נוביק: בשום פנים ואופן לא נעשה כאן מחטף.
דורית נוביק: החוק הזה היה חוק שנעשו סביבו לפחות 6-7 דיונים בראשות נסים דהאן וליצמן.
דורית נוביק: אז לנסות ולהציג את החוק הזה כחוק שנעשה באישון לילה, זה לדעתי נסיון לעשות מניפולציה לא מוצדקת ולא נכונה.
מל פולישוק-בלוך: בהקשר הזה שאלנו, למה בנו את המודל של החברה על חיסכון ולא על השמה?
דורית נוביק: אני אעבור על השאלות אחת לאחת.
דורית נוביק: לגבי המודל הכלכלי, הוא אושר על ידי ועדת המומחים.
דורית נוביק: הכוונה המקורית היתה לבדוק ההשמות.
דורית נוביק: לצערנו הרב בביטוח הלאומי ההשמות מתעדכנות רק 18 חודש לאחר שאדם מיושם לעבודה.
דורית נוביק: בזמן הכנת המכרז ההחלטה היתה לקשור את ההורדה בגמלאות להצלחת התכנית.
דורית נוביק: בעצם אנחנו בודקים הורדה בגמלאות.
דורית נוביק: בדקתי באופן אישי את זה גם בעולם וגם בארץ.
דורית נוביק: אין מצב שאנשים בריאים שיכולים ללכת, לעמוד ולשבת שנשארים בבית ולא מקבלים גימלאות ומתים ברעב.
דורית נוביק: זה לא קורה בשום מקום וזה גם לא קורה כאן.
דורית נוביק: אני יכולה להרגיע אתכם, זה לא קורה.
דורית נוביק: מכל מקום, בתכנית יש גם תמריץ.
דורית נוביק: במילים אחרות, מי שישתלב בעבודה ונשאר בעבודה 6 חודשים ו-9 חודשים, החברות מקבלות על זה בונוס.
דורית נוביק: זה מחייב אותן לעשות מעקב.
דורית נוביק: יש תמריץ לחברות לשים את האנשים בעבודה ולוודא שהם נשארים בעבודה לאורך זמן.
דורית נוביק: האחריות של המרכז היא לאורך זמן.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: איפה הנתונים?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה אנשים עובדים?
דורית נוביק: במודל הכלכלי יש גם אחריות אזורית.
דורית נוביק: האחריות האזורית אומרת שלכל זכיין יש אחריות על כל האזור שבו הוא פועל.
דורית נוביק: זה בא כדי למנוע מצב של דלת מסתובבת.
דורית נוביק: מה שקרה בשירות התעסוקה הוא שהיו הרבה השמות אבל מספר מקבלי הבטחת ההכנסה נשאר קבוע.
דורית נוביק: זה משקף מצב של דלת מסתובבת, אנשים נכנסים ואנשים יוצאים.
דורית נוביק: לאנשים שלנו יש אחריות על כל האזור והם צריכים להוכיח שבאזור כולו, תוך שנתיים הורידו לפחות 35% של מקבלי הקצבאות.
דורית נוביק: הנחת העבודה, שנבדקת במחקר שנעשה על ידי מכון ברוקדייל והביטוח הלאומי, ויש גם ועדה ציבורית, שאנשים שהפסיקו לקבל הבטחת הכנסה 6 חודשים ו-9 חודשים אלה אנשים שעובדים ולא אנשים שגוועים ברעב.
דורית נוביק: אני מצהירה שאם נגלה שאלה שהפסיקו לבוא והפסיקו לקבל הבטחת הכנסה גוועים ברעב, בעיניי זאת לא תהיה הצלחה.
סופה לנדבר: פתחת מקרר של בן אדם אחד?
סופה לנדבר: איך את מעזה להגיד דבר כזה?
סופה לנדבר: אני הייתי בבתים האלה ואני ראיתי שהם באמת גוועים ברעב.
סופה לנדבר: איך בן אדם שעובד במשרד ממשלתי מעז להגיד דבר כזה בוועדת כנסת?
משה גפני: אני חברה שזכיתי במכרז.
משה גפני: איך אני מקבל את שכרי?
משה גפני: האם אני מקבל את שכרי בזה שהורדתי לאורך זמן מקבלי הבטחת הכנסה?
משה גפני: אני משתתף במכרז, תגידי לי איך אני מרוויח.
דורית נוביק: המודל הכלכלי בנוי על כך שאתה מקבל אזור, אתה מקבל משתתפים.
דורית נוביק: אתה מקבל כנתון כמה הבטחת הכנסה שולמה באזור הזה.
דורית נוביק: אתה מקבל רשימה של אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה וזאת רשימת ההתחלה שלך.
דורית נוביק: אתה צריך לטפל בקבוצה הזאת ולשים אותה בעבודה.
דורית נוביק: אתה אמור להוריד את מספר האנשים התלויים בהבטחת הכנסה ב-35%.
דורית נוביק: התקציב שלך בנוי משלושה מרכיבים: מרכיב ראשון הוא התפעול של המרכז.
דורית נוביק: כל חברה הגישה הצעה והגדירה מה בדיוק היא צריכה.
דורית נוביק: כמה אנשים מול כמה משתתפים, איזה סוג שירותים תיתן וכן הלאה.
דורית נוביק: המרכיב השני הם שירותים תומכי עבודה.
דורית נוביק: הסכום הזה הוא מאוד גדול.
דורית נוביק: כל מרכז הציג מה הוא הולך לעשות בשירותים תומכי עבודה – טיפול בילדים, עזרה בהסעות, טיפולי שיניים, טיפולים רפואיים, סל שלם של שירותים.
דורית נוביק: השירותים האלה ניתנים על פי ביצוע בפועל.
דורית נוביק: זאת אומרת, המרכז לא מקבל על זה שקל יותר.
דורית נוביק: הוא קנה כרטיסיה, הוא מקבל החזר על כרטיסיה.
דורית נוביק: החלק השלישי אלה הבונוסים.
דורית נוביק: הבונוסים זה על אנשים שהשתלבו בעבודה והתמידו לאורך זמן 6 חודשים ו-9 חודשים.
דורית נוביק: יש סכומים על כל תיק.
דורית נוביק: הבונוס הוא רק אחרי שסיימו 20%.
משה גפני: כמה זה מתוך השכר של החברה?
דורית נוביק: מדובר במספרים קטנים.
דורית נוביק: אם הם מצליחים להשים לעבודה מעל 35% מהמשתתפים באזור - - -
יורי שטרן: תגידי להוריד בביטוח לאומי.
יורי שטרן: אני שוב מציין את זה כי זה הבדל עצום בין להשים בעבודה לבין להוריד - - -
דורית נוביק: אחרי 35%, כל חיסכון נוסף למדינה מעבר ל-35% מתחלק פחות או יותר 50% למרכזים ו-50% למדינה.
דורית נוביק: מכאן בא הרווח לחברה.
מל פולישוק-בלוך: האם לא נשמע לך שכאן טמונה הבעיה המרכזית של כל התפיסה של התכנית?
דורית נוביק: ממש לא.
דורית נוביק: נעשה כאן ניסיון לייצר זהות אינטרסים בין המדינה לבין החברות העסקיות שפועלות.
מל פולישוק-בלוך: עד כאן את צודקת.
מל פולישוק-בלוך: המדינה שרוצה לצמצם את ההוצאות שלה - - -
דורית נוביק: נדמה לי שלמדינה היו כוונות יותר טהורות.
דורית נוביק: המדינה רצתה לראות אנשים עובדים.
מל פולישוק-בלוך: באמת זאת היתה הכוונה המקורית, בטח של חברי הכנסת שאישרו את התכנית.
מל פולישוק-בלוך: אלה שאישרו את התכנית ואלה שיזמו אותה, מטרתם היתה לדאוג שיותר אנשים יעבדו ולא התכוונו לקצץ בהוצאות של הממשלה.
מל פולישוק-בלוך: לכן, כפי שאת הצגת לפני רגע את הבסיס הכלכלי של התכנית, לדעתי חטאו למטרה המרכזית של התכנית.
דורית נוביק: אני מציעה לבדוק את זה.
דורית נוביק: כרגע אני מוכרחה להגיד לכם שאני מרגישה עם זה מאוד נוח.
דורית נוביק: אבל זה רק אני.
דורית נוביק: אני כרגע מייצגת את משרד התמ"ת ויש לי כרגע אחריות ממלכתית על ההתנהלות התקינה של המרכזים על פי החוק ועל פי התקנות ועל פי הכוונות.
מל פולישוק-בלוך: אני הייתי רוצה שמבקר המדינה יבדוק את הנושא הבסיסי הזה כי כאן נמצא השורש הבעייתי של התכנית.
דורית נוביק: חשוב לומר שבסופו של דבר למדינת ישראל היה עולה יותר מאשר אם לא היינו עושים כלום.
דורית נוביק: חשוב לומר שה-80 מיליון שקלים הם הכסף העודף שמדינת ישראל שמה כדי להכין את התכנית הזאת מעבר לחיסכון הצפוי בגמלאות.
דורית נוביק: צריך להבין שלנו זה יעלה יותר.
משה גפני: כראש המינהלת, האם בדקת מקרה אחד שהפסיק לקבל הבטחת הכנסה והוא לא עובד?
משה גפני: בדקת למה?
משה גפני: אחד שהיה בהשתלמות בתכנית ויסקונסין, יצא מהבטחת הכנסה, לא מקבל גמלה ולא עובד.
דורית נוביק: אנחנו עושים שלושה דברים.
דורית נוביק: המרכזים עשו מאמץ אדיר להגיע לאנשים שלא הגיעו.