GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מל פולישוק-בלוך: ועדיין אנחנו מטילים על שר החינוך את האחריות כאשר הוא לא מנהל את העניין כמו שצריך.
הראל בלינדה: אני מבקש להציג את סדר הדברים כפי שהם נראו מצד האוצר ולהבהיר כמה נקודות.
הראל בלינדה: פיקוד העורף הציג לראשונה את התוכניות שלו למשרד האוצר בסביבות ינואר 2005.
הראל בלינדה: המספרים שם הסתובבו החל מכ-1.2 מילארד שקל שנדרשו בהתחלה.
הראל בלינדה: אחר כך ירד ל-334 מיליארד שקל, ולבסוף לאחר שמנכ"ל משרד הביטחון עשה דיון פנימי אצלו וקבע את הסכום של 210 מיליון שקלים, שלא היה מגובה בתקציב באותה עת ולמעשה היה מעין החלטה של מה לדרוש.
הראל בלינדה: זה דומה לכל מיני דרישות שמשרדי ממשלה אחרים מעלים, ואתם יודעים שאחר כך מתנהל דיון ובסופו של דבר התקציב הוא עולם של מגבלות ושל סדרי עדיפויות.
הראל בלינדה: משרד הביטחון כאמור הגיש את התוכנית הזאת למשרד האוצר בסביבות ינואר פברואר 2005 והתקיימו מספר דיונים.
הראל בלינדה: בסביבות מרץ סוכם עם מנכ"ל משרד הביטחון הקודם סיכום תקציבי שהוא כמו כל סיכום תקציבי, הוא אף פעם לא נותן מענה לכל החלומות.
מל פולישוק-בלוך: בוא לא נלך סחור סחור, אני רוצה לשאול אותך שאלה ברורה, מבקר המדינה כותב בדוח שלו שלמעלה מחצי שנה היה משא ומתן עקר, ככה הוא כותב סביב העניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: תענה לנו, למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?
מל פולישוק-בלוך: אומר חבר הכנסת רן כהן, שאתם הבירוקרטיה ניצחתם.
מל פולישוק-בלוך: תסביר לי איך ניצחתם?
הראל בלינדה: כמו שאמרתי בינואר הוצגו לנו הדברים, במרץ סיכמנו על תקציב של 44 וחצי מיליון שקלים, סיכום עם מנכ"ל משרד הביטחון, עד שהסיכום הזה, בטרם הועלה על הכתב, כבר דרש משרד הביטחון תוספת.
הראל בלינדה: באפריל 2005, כפי שכותב המבקר, סוכם על תוספת לתקציב הזה בסך של 70 מיליון שקל.
הראל בלינדה: הסיכום הזה כן הועלה על הכתב והוא נחתם על ידי שלושת הגורמים, משרד האוצר, משרד הביטחון - - -
מל פולישוק-בלוך: למה באפריל 2005 התקציב הזה לא הגיע ליעדו?
הראל בלינדה: הסיכום הזה אומר 2 דברים, אחד שאם לאחר ביצוע ההתנתקות יתרחשו אירועי טרור חריגים, רשאי יהיה משרד הביטחון לדרוש תוספת נוספת.
הראל בלינדה: השני, שהסיכום מהווה מענה מוסכם בכפוף לאמור למה שהקראתי כרגע, לדרישות מערכת הביטחון למיגון היישובים.
מל פולישוק-בלוך: עם 40 מיליון שקל?
הראל בלינדה: עם 70 מיליון שקלים.
הראל בלינדה: סיכום שנחתם ביולי 2005 וסוכם קצת קודם.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מדברת על יולי 2005, חודש לפני ההתנתקות, אני שואלת מה היה שנה לפני כן?
מל פולישוק-בלוך: למה זה לקח שנה?
הראל בלינדה: אז עניתי שבינואר 2005 פנו אלינו לראשונה, במרץ סיכמנו לראשונה.
הראל בלינדה: הסיכום הזה נפתח שוב ונעשו דיונים נוספים - - -
מל פולישוק-בלוך: למה זה לוקח עוד דיונים ועוד דיונים?
מל פולישוק-בלוך: למה שוועדת השרים לנגב התכנסה ובאותו יום אושר העניין?
מל פולישוק-בלוך: למה אצלכם זה לא נעשה מהיום למחר?
מל פולישוק-בלוך: מה מסובך כל כך?
הראל בלינדה: זה נעשה בין ינואר למרץ והיה סיכום.
הראל בלינדה: סיכום זה דבר שאחר כך לא ממשיכים אותו.
הראל בלינדה: בטרם הועלה על הכתב נדרשה תוספת.
הראל בלינדה: אני מסכים, הסיכום הזה לא היה סופי - - -
אבשלום אייזנברג: אין סיכום כתוב, אין שום דבר.
יורי שטרן: איזה סיכומים היו לגבי תוכנית עקירת היישובים?
יורי שטרן: זאת אומרת, כל המבצע היה עם צ'ק פתוח אחד.
הראל בלינדה: לא נכון.
יורי שטרן: מה לא נכון?
יורי שטרן: כל צורך ספציפי היה מקבל מענה מיידי.
יורי שטרן: בקטע של עקירה כן, בקטע של מיגון לא.
הראל בלינדה: לא נכון, אדוני, תרשה לי להציג את העובדות.
הראל בלינדה: לגבי תוכנית ההתנתקות, הדרישות של מערכת הביטחון לנושאים אחרים בתוכנית ההתנתקות, גם שם הועלו דרישות של 3.2 מיליארד שקל, אם אני לא טועה.
הראל בלינדה: בסוף סוכם על תקציב של 1.9 מיליארד שקל.
הראל בלינדה: כמו בכל נושא אחר מועלות דרישות שמהוות את הדרישה המלאה ובסוף מושגות הסכמות על בסיס מערכת של אילוצים ושל סדרי עדיפויות.
הראל בלינדה: כמובן שתמיד הממשלה יכולה לשנות את סדרי העדיפויות שלה, זה תמיד אפשרי.
יורי שטרן: כמה זמן נדרש לכם בשביל להוריד מ-3.2 ל-1.9 מיליארד שקל?
הראל בלינדה: מספר לא קצר של חודשים.
יורי שטרן: כמה?
הראל בלינדה: אני לא זוכר בדיוק, אני אבדוק ברשימות אם אתה רוצה לדעת.
הראל בלינדה: צריך לזכור, הנושא הזה לא קיבל ביטוי בתקציב - - -
רן כהן: על סמך מה החלטתם שמתוך 210 מיליון שקל, שזה דרישות מקצועיות מינימליות שקבע פיקוד העורף, שאתם נותן רק 85 או 115?
יצחק גרשון: יתר על כן, אני רוצה להגיד משהו בהמשך לדבריו של רן כהן.
יצחק גרשון: משרד הביטחון פנה אלי ואמר לי, הגענו לסיכום כזה וכזה, ואמרתי, אני לא מוכן לקבל את הסיכום.
יצחק גרשון: הלכתי אישית אל האוצר ואמרתי להם, רבותי, אתם חייבים לשים את הכסף, אם לא תשימו אותו, תחזירו אותו בריבית דריבית.
זבולון אורלב: השר שלך הסכים לחתום עליו.
הראל בלינדה: היה סיכום על מנכ"ל משרד הביטחון, פיקוד העורף לא הסכים לחתום עליו בהתחלה, בסוף פיקוד העורף כן חתם על הסיכום - - -
מל פולישוק-בלוך: למה הוא לא הסכים לחתום עליו?
מל פולישוק-בלוך: כי התקציב לא היה מספיק.
הראל בלינדה: פיקוד העורף טען שזה לא מספיק.
הראל בלינדה: זבולון אורלב: מתי הוא חתם?
הראל בלינדה: ב-19 ביולי הסיכום נחתם, גם עם פיקוד העורף, רמ"ח התקציבים.
הראל בלינדה: בדרך כלל משרדים שלא מקבלים את מלוא תאוותם, יש להם השגות והרהורים, אבל בדרך כלל כשאנחנו נוהגים לסכם סיכום, מהרגע שהסיכום מוסכם על שני הצדדים, האחריות לביצועו עוברת למשרד שמבצע אותו.
הראל בלינדה: במקרה הזה היה סיכום, אחר כך היה סיכום נוסף, אחר כך היה סיכום שלישי על 85 מיליון - - -
מל פולישוק-בלוך: אתם רואים בזה ניצחון האוצר בזה שאתם מקצצים בכספים שמיועדים למגן תושבים?
זבולון אורלב: אגב, בעוד אנחנו מדברים אומר לי דובר עיריית שדרות שברגע זה נפל קאסם בצפון שדרות.
מל פולישוק-בלוך: זה קורה כמעט כל יום, ולכן אני שואלת, ובגלל שזה לא חדש ובגלל שאנחנו יודעים את המצב, ואמרתי את זה במשפט הראשון שלי בישיבה הזאת, אנחנו לא קובעים את הדרישות המקצועיות של המערכת.
מל פולישוק-בלוך: אבל גם אתה נציג האוצר לא צריך להיות זה שקובע.
מל פולישוק-בלוך: יש מי שקובע.
מל פולישוק-בלוך: המדינה החליטה מי קובע.
מל פולישוק-בלוך: מי שקובע אמר שבפחות מ-210 מיליון הוא לא נותן מיגון מינימלי.
מל פולישוק-בלוך: הממשלה, ראש הממשלה אריאל שרון אמר, זה מינימלי אני מאשר את זה.
הראל בלינדה: אני לא שמעתי את ראש הממשלה אומר את זה.
יצחק גרשון: יש סטנוגרמה שראש הממשלה אמר.
רן כהן: אגב, גם זה לא מספיק.
הראל בלינדה: הבעיה היא שאחרי שנתיים לכאורה שראש הממשלה אמר את זה, סיכם איתנו משרד הביטחון אחרת.
הראל בלינדה: אני רוצה להגיד, אם היו עובדים כפי שאת מציעה על סמך זה שמישהו מציג דרישה מקצועית ואחר כך הדרישה המקצועית הזאת ממולאת ככתבה וכלשונה, תקציב הביטחון היה גדול היום ב-2- מיליארד שקל מעל התקציב המאושר ובתקציבים אחרים גם כן, והדבר הזה היה בא בוודאי על חשבון דברים אחרים מתקציב המדינה, מכיוון שהמשאבים של מדינת ישראל מוגבלים.
מל פולישוק-בלוך: שמענו על זה פעם.
רן כהן: הראל, מה שאתה אומר לנו פה זה שה-95 מיליון הנוספים הנחוצים לא יהיו?
הראל בלינדה: כמו ששאלה אותי קודם יושבת ראש הוועדה ועניתי, הסיכום כרגע הוא על 115 מיליון שקלים, זה מה שמסוכם.
רן כהן: וזהו?
רן כהן: סופי?
הראל בלינדה: כן, אלא אם תחליט הממשלה אחרת לפי סדרי עדיפויות אחרים ותחליט שהיא מורידה ממקום אחר ומעבירה לכאן, כמובן שאפשר יהיה להזרים.
זבולון אורלב: מעניין מאוד הקיצוץ שהאוצר עשה ב-210 מיליון ל-115 מיליון, במה הוא קיצץ?
זבולון אורלב: כלומר, האם גם האוצר מבין שכתוצאה מהקיצוץ הזה גני ילדים לא יהיו ממוגנים?
זבולון אורלב: האם הוא מבין שכתוצאה מזה לא יהיה מרכיבי ביטחון ליישובים כמו גידור, תאורה וכדומה?
זבולון אורלב: במה קיצצו?
זבולון אורלב: יכול להיות שאומר האוצר שכל מה שפיקוד העורף רוצה אפשר לעשות ב-115 מיליון, לא צריכים 210, יכול להיות אגב, אני לא איש מקצוע.
רן כהן: אולי אפשר להעביר את פקידי האוצר לנתיב העשרה כדי שהם יבינו מה זה.
זבולון אורלב: לכן שאלתי בסדרי עדיפויות מה האוצר אמר למשרד הביטחון, אתם מניתם את סדרי העדיפויות, אני הוצאתי את זה מסדר העדיפויות.
הראל בלינדה: האוצר סיכם על סכום אחר יותר נמוך ופיקוד העורף צריך לקבוע את סדרי העדיפויות מה הוא עושה בתוך הסכום הזה.
זבולון אורלב: אני שוב אומר, עיקר הטענות שלי זה באמת לא לאוצר במקרה הזה, למרות שאנחנו ידידים ותיקים ויריבים עוד יותר ותיקים, במקרה הזה הכתובת היא כמו שאמרתי בראשית הדברים, שר הביטחון.
זבולון אורלב: אני אבל חושב שבכל הדיון נעלמה סוגית אתר הקרווילות בכרמייה.
זבולון אורלב: הולכת הממשלה ומקימה אתר קרווילות במקום בו פיקוד העורף מגדיר אותו כאזור ביטחון כי הוא בתוך שבעת הק"מ.
זבולון אורלב: ושאלתי, איך השערורייה הזאת מתרחשת?
זבולון אורלב: לוקחים אנשים שהיו בבתים ממוגנים, בעיקר בצפון סיני, אלי סיני, ניסנית ודוגית ומושיבים אותם באתר קרווילות בכרמייה שזה טווח של 3 קילומטרים מהגדר.
זבולון אורלב: מי אחראי לזה?
זבולון אורלב: פיקוד העורף נתן אישור?
זבולון אורלב: פיקוד העורף לא נתן אישור?
זבולון אורלב: מה ההפקרות הזאת?
יצחק גרשון: פיקוד העורף לא נתן אישור, לא רשאי לתת אישור.
יצחק גרשון: חוקי מדינת ישראל אומרים שכשמקימים בית, מבנה מגורים, חובה להקים בצמוד אליו מרחב מוגן.
מל פולישוק-בלוך: זה בצפון תל אביב אבל לא בכרמייה.
זבולון אורלב: הדבר השני הוא שהוועדה ביוזמתך, גברתי היושבת ראש, ואני מברך אותך על היוזמה הזו, ביקרה כשבוע לפני ההתנתקות הן באתר הקרווילות בניצן אבל הן במחנה המפנים ובמחנה העוקרים, לפי המונח של ראש השב"כ מדובר בעקירה, אז במחנה העוקרים במחנה רעים, במחנה של החיילים.
זבולון אורלב: והתפעלנו איך הכל מתוקתק שם, בחודשיים, הכל מסודר, אין פרט אחד שלא נתנו עליו את הדעת.
זבולון אורלב: באמת שפע כזה שאמרתי ליושבת ראש הוועדה, תשמעי, זה צה"ל שאני לא מכיר אותו.
זבולון אורלב: זה פשוט לא יאומן איך המשאבים שם נשפכו, אתה אומר שהייתה מגבלה, אחרי המגבלה שלך, גם אני שרתתי באותו צבא, ואני אומר לך, שם במחנה העוקרים המגבלות הכספיות נראו רחוקות מאוד.
זבולון אורלב: איך זה יכול להיות פער מדהים בין הנכונות להעביר את התקציב - - -
גלעד ארדן: התקציב נגד יהודים הוא גדול.
מל פולישוק-בלוך: בואו נהיה ענייניים.
זבולון אורלב: הדבר השלישי, שמענו כאן בשולי הדברים שיש גם איומים של פג'ר, אני לא יודע בדיוק מה זה, אני מניח שזה טיל יותר מאיים מהקאסם, וגם של קטיושה של 122 מ"מ, ככה הבנתי כעת.
זבולון אורלב: אני שואל, אנחנו עוצמים את העיניים?
זבולון אורלב: עדיין תוכנית המיגון שלכם זה על קאסמים?
זבולון אורלב: הרי אם צה"ל יודע שנמצאים שם איומים אחרים צריך לעשות מיגון מול האיומים האחרים, מדוע זה לא נעשה?
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שמנכ"ל משרד הביטחון נתן לך תשובה על זה.
זבולון אורלב: אני לא שמעתי תשובה.
זבולון אורלב: לסיכום, אני חושב שהמחדל הזה לא יכול להישאר יתום.
מל פולישוק-בלוך: בזה אני מסכימה אתך.
זבולון אורלב: אמרתי בראשית הדברים, שאני קורא למבקר להצביע מי נושא באחריות אישית.
זבולון אורלב: הנושא הזה לא הייתי רוצה שיהיה פוליטי למרות שיש כאן הסכמה בין ימין ושמאל, דתיים וחילוניים ששר הביטחון צריך להסיק מסקנות אישיות, אני חושב שבמקרה זה הדבר צריך לצאת מהפוליטיקה.
זבולון אורלב: מדובר פה בחיי אנשים, זה מאיים על חיי ליכודניקים ומפד"לניקים ומר"ץ, יש שם את כל הסוגים.
זבולון אורלב: אני פונה למבקר שיצביע מי נושא באחריות ומי שנושא באחריות שילך הביתה.
יורי שטרן: אני מצטרף לברכות למבקר המדינה, ובהיותי יושב ראש הוועדה הזאת פניתי אז למבקר המדינה הנכנס וביקשתי ביקורת כזאת על תוכנית ההתנתקות ואני חושב שזאת באמת דרישה ראויה, אולי הכי גדולה בתולדות מדינת ישראל שגם כל המסקנות לגבי מלחמת יום הכיפורים קטנות לעומת מה שאנחנו מגלים פה.
יורי שטרן: אני רוצה להצביע על דבר אחד מהותי ביותר.
יורי שטרן: פה הייתה בגידה יסודית במה היא המחויבות, החובה הבסיסית של המדינה מול האזרחים.
יורי שטרן: המדינה קודם כל חייבת לתת ביטחון, זה מעל הכל.
יורי שטרן: ראש הממשלה אנחנו לא יכולים לדרוש את פיטוריו אבל הוא היה צריך להתפטר כי מה שהוא עשה, ושר הביטחון שהפך לפודל שלו, מה הם עשו?
יורי שטרן: הם, בשביל לקדם תוכנית פוליטית מסוימת, טובה לא טובה, אני כעת לא מדבר על זה, הקריבו את ביטחונם של האזרחים, פשוט הזניחו, פשוט הפקירו, לעומת הכסף שנשפך חופשי חופשי, בצ'ק הפתוח על העקירה כי מעולם בכנסת לא קיבלנו תשובה כמה זה יעלה.
מל פולישוק-בלוך: הדוח הבא שהמבקר יפרסם זה על תהליך ההתנתקות, כולל העלויות אני מניחה, ולכן זה בהחלט יקרה בשבועות הקרובים לפני הבחירות.
יורי שטרן: אני רק אומר שהחוב הבסיסי הזה שהמדינה חייבת לאזרח, להגן עליו, לא נפרע פה.
יורי שטרן: הוא פשוט הוזנח והופקר למען מטרות פוליטיות.
יורי שטרן: וזה שראש הממשלה ושר ביטחון שיקרו ביודעין למדינה, לאזרחי המדינה, בשביל ליצור רושם שכאילו יהיה יותר ביטחון בשביל שהתוכנית שלהם תקודם, זה דבר איום ונורא.
יורי שטרן: הרי הממשלה הדמוקרטית חייבת דין וחשבון לציבור, הדרג המקצועי, הפוליטי, האחראי, כולל הדרג המיניסטריאלי האחראי כמו שר הביטחון, חייב לתת לציבור ולוועדות הכנסת את התמונה הברורה מה הן הערכות לגבי סיכון ביטחוני.
יורי שטרן: אני קיימתי בזמנו כשהייתי יו"ר ועדת הפנים את הישיבה בינואר אשתקד, מה יהיה מיגון היישובים אם חלילה תתבצע תוכנית ההתנתקות, וגם אז קיבלתי תשובות מעורפלות ביותר.
יורי שטרן: אבל היה ברור, נתנו לנו מפת התיקונים וראינו שזה יגיע לעשרות קילומטרים, אז איך אפשר היה לקדם ברוחב לב תקציבי בלתי רגיל את העקירה, את ההשמדה ואת כל הצד הפוליטי, ואת הצד הביטחוני האלמנטרי, מתן ביטחון לאזרח, להזניח ולהפקיר עד כדי כך.
יורי שטרן: ולכן אני מבקש, שר הביטחון היה צריך להיות פה.
יורי שטרן: לוועדת ביקורת המדינה יש סמכות לקרוא לו ואם לא אז להביא אותו - - -
מל פולישוק-בלוך: אני מניחה שבישיבה הבאה בנושא ההתנתקות הוא כבר יהיה.
יורי שטרן: אני מבקש כהחלטת הישיבה הזאת, קריאה לשר הביטחון שמעל בתפקידו, להתפטר.
יורי שטרן: הוא מעל בתפקידו, הוא שיקר לכנסת, הוא שיקר לעם, הוא שיקר לתושבי האזור, לא ביצע את מה שהיה נדרש ממנו, שיתפטר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כשהטרחתי את עצמי להגיע לדיון הזה הייתי בטוח שביכולתי לתרום, אולי לא תרומה גדולה ולא כל כך חשובה ואני בטוח שהעניין הוצג על ידי החברים מכל הכיוונים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: בינתיים צץ עניין אחר מאוד חשוב ובוער וגובל בשפיכות דמים, והרי בשפיכות דמים עסקינן, למנוע את זה כמה שאפשר מראש.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברגעים האלה ובדקות האלה, שיירה של כ-40 כהניסטים, ברוך מרזל ואנשיו, עושים את דרכם לסכנין.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: שר הביטחון אומר, אני אאפשר להם לקיים את זכותם הדמוקרטית להיכנס לכל עיר בישראל ולהפגין שם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם מכריזים, אנחנו מזוינים ולא נהסס להשתמש בנשק.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: שלחתי מברק בהול לראש הממשלה ואני מנסה להגיע לעוזרים שלו, הגעתי לחלק מהם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני קורא לכל אדם אשר אחריותו מחייבת, למנוע את האפשרות הקרובה ביותר לשפיכות דמים בסכנין ולמנוע את כניסתם לשם.
מל פולישוק-בלוך: אמרת את דבריך, אני פשוט לא מכירה את העובדות אז אני לא יכולה להתייחס.
מל פולישוק-בלוך: עכשיו שניים שלושה מהתושבים בעוטף עזה, בבקשה.
30694: קודם כל אני רוצה לומר שכולנו מגיעים מלילה של קרבות וממשיכים כאילו שום דבר מיוחד לא קרה.
30694: מתעוררים באמצע הלילה עם בומים נוראים.
30694: אופן החיים או סגנון החיים בו מתעוררים 4, 5 פעמים בלילה בלי שקורה כלום, אנחנו תוקפים אותם, ואחר כך בבוקר אנחנו חוטפים, זה סגנון החיים.
30694: אני דרך אגב מזמין גם את הראל בלינדה, לא רק את מנכ"ל משרד הביטחון שיהיה אצלנו ביום ראשון, הרי הזמנתי אותך לפני ההתנתקות, אתה מוזמן שוב לחיות את הסיטואציה גם מהצד ההוא.
30694: נכון שעיקר האחריות מוטלת בהקשר הזה על כתפי משרד הביטחון.
30694: אני רוצה לברך את המבקר ואת הוועדה, קודם כל כאזרח וכאב.
30694: הייתי מספר שנים מורה לאזרחות, וכראש מועצה אני קודם כל גאה על הסיטואציה הזאת ואני גם חושב שייתכן ובניגוד לחלק גדול מהפרוצדורות הללו, במקרה הזה יש כאן יכולת להשפיע בזמן אמיתי על נושא קריטי.
30694: אני רוצה להזכיר שההתקפה הארטילרית מרצועת עזה על מדינת ישראל החלה במרץ 2001, בהתקפת מרגמות על קיבוץ נחל עוז, המזכיר והרבש"ץ יושבים כאן, כתוצאה מההחלטה ההיא קיבל שר הביטחון דאז, פואד, החלטה מיידית למיגון מלא של קיבוץ נחל עוז.
30694: למה הוא עשה את השטות הזאת, אני מעריך ככה מתבטאים במשרד הביטחון, משום שזה היה מיגון של חדרי ביטחון, ככה היה נראה שצריך לעשות.
30694: דווקא בתי ילדים לא כי הילדים ישנים בלינה משפחתית.
30694: זה נעשה משום שזו הייתה הפעם הראשונה שהדבר הזה קרה.
30694: ייתכן והייתה תחושה שבזה פחות או יותר מתמצא האיום והנה אנחנו נותנים את המענה.
30694: כעבור שנה וחצי, בנובמבר 2002, במסגרת החלטת ממשלה חשובה, טובה מאוד, לסיוע ל-11 יישובים בקווי התפר המזרחי והמערבי, הוחלט על 300 חדרי ביטחון שניתנים ליישובים.
מל פולישוק-בלוך: הוקמו?
30694: הם לא הוקמו.
30694: למה הם לא הוקמו?
30694: כי שוב, משרד הביטחון העדיף לגלגל את זה למרכיבים אחרים כדי שהפיתרון של חדרי ביטחון לא יכנס לסוג של סטנדרט וסיבותיו עימו.
גלעד ארדן: השלכות רוחביות.
30694: אני רוצה לחדד את העניין.
30694: האיום של הקאסמים לא התגבר מאז ההתנתקות, זאת לא אמירה פוליטית, זו אמירה עובדתית.
30694: מירב הנפגעים היו לפני.
30694: זה נכון שבעקבות ההתנתקות השתלטו פלסטינים על חורבות אלי סיני וניסנית ומכוונים לכיוון צפון.
30694: עוד אמירה חשובה ביותר, אין לנו היום 115 מיליון שקלים למיגון.
30694: בדוח המבקר בעמוד 11 סעיף 3, מצד אחד ניתן כסף, 115 מיליון, מצד שני, כ-40 מיליון נלקחו על חשבון התקציב השוטף של מרכיבי המיגון של פיקוד העורף, מאותו סעיף 16.
30694: משמעות העניין, שמועצות אזוריות בכל הארץ ובפרט בסובב עזה, יש להן פחות מרכיבי מיגון שוטפים, גדרות וכו' מאשר היה בשנה הקודמת.
מל פולישוק-בלוך: התמונה שלך מאוד ברורה ועושה את הדברים עוד יותר קשים, אנחנו חייבים לסיים.
30694: לסיום, צוחקים עלינו, עושים פלסתר מהחלטות עצמיות כאשר לפני התנתקות הסתובבה שיירה של אנשי משרד הביטחון, פיקוד הדרום ופיקוד העורף ביישובים שלנו, יישוב יישוב.
30694: עשו עבודה חשובה.
30694: הציגו את התוכנית שהמשמעות שלה אותם 210 מיליון שקלים והתווכחו עם החברים לאורך ציר הוברס, שאם הם יתמקחו עם משרד הביטחון יותר מדי, זה ירד ממכלול שלם ולא תהיה אפשרות למגן אותם.
30694: הגיעו למה שהגיעו בציר הוברס מבחינת הפיצויים ולא ביצעו את הצד האחר של המיגון.
יוסי כהן: אני רק רוצה להוסיף משהו עובדתי.
יוסי כהן: בזה הרגע נמסר לי, נפל טיל בפגיעה ישירה לבית בשדרות, בנס לא היו נפגעים.
יוסי כהן: כפי שראיתם פה, ידענו על הגעת הטיל עוד לפני שהוא נפל.
יוסי כהן: להגיד שלא עשו כלום, אני חייב לומר את האמת, נעשה הרבה.
יוסי כהן: הדוח מדבר בעד עצמו.
יוסי כהן: יש הרבה ליקויים, יש הרבה חוסרים, 210 מיליון שקל זאת הייתה תוכנית המעט שאנחנו הצגנו ביחד עם שער הנגב ויחד עם היישובים עוד לפני שאשקלון קיבלה את מה שקיבלה.
יוסי כהן: הבשורה כאן היום היא שאין גם את ה-210 מיליון.
יוסי כהן: להגיד שאלוף הפיקוד או שר הביטחון לא עשו, זה לא נכון.
יוסי כהן: הם באו כל יום ושמעו, ו-20 פעם שר הביטחון היה ואלוף פיקוד העורף בנה תוכניות והיה קודמו והיו אחרים ואנחנו מכירים את כל הפקידות והקצינים שנמצאים פה.
יוסי כהן: נכון להיום, יש מערכת שחר אדום ולפני שהולכים לשיאב ולטילים כאלה ואחרים צריך להגיד את האמת.
יוסי כהן: אנחנו לא רוצים שום דבר, גם לא כנגד פגיעה ישירה.
יוסי כהן: מה שאנחנו מבקשים בסך הכל, ואני מאמין שגם תושבי האזור שעדיין לא חוו לשמחתנו מספיק את האיום, יש מערכת התראה ברוך השם, שמועמדת לקבל פרס ביטחון ישראלי.
יוסי כהן: אנחנו מסוגלים להתגונן ב-30 שניות.
יוסי כהן: מה שאנחנו מבקשים בסך הכל זה לתת לנו את המיגון שחסר לנו במסגרת ה-210 מיליון שקל.
מל פולישוק-בלוך: כמה כסף חסר לכם?
יוסי כהן: היום יש מיגון רק של 2 גני ילדים.
מל פולישוק-בלוך: כמה גני ילדים יש?
יוסי כהן: מתוך36 גנים, 11 בתכנון ואני רוצה לשאול למה הילדה שלי בת 3 שנים צריכה לחכות לגן?
יוסי כהן: למה בבית היא לא זכאית לברוח למרחב מוגן?
יוסי כהן: אני לא מבין את זה.
יוסי כהן: אני לא מבין למה היא צריכה להתעורר הלילה ב-3 ולצעוק, בעקבות הפגזה של צה"ל על אותו גשר, ב-3 לפנות בוקר הילדה שלי בת ה-3 צועקת, שחר אדום, שחר אדום.
יוסי כהן: אז אני בסך הכל מבקש, והעלנו את זה גם בוועדה, המבקר הופיע בשדרות וגם ליווה את שדרות ביחד עם חברי הוועדה.
יוסי כהן: אנחנו מבקשים לבנות תוכנית סיוע יחד עם משרד השיכון, יחד עם משרד הביטחון, מדובר בסך הכל ב-900 יחידות דיור ולבנות חדר מוגן אחד בתוך הדירה.
שמעון כהן: אנחנו זכינו לביקורים רבים, הן של שר האוצר, מי לא?
שמעון כהן: האלוף יכול להגיד לכם, הוא בן בית אצלנו.
שמעון כהן: אבל במציאות, הכל מתוכנן, הכל קיים, אבל להוציא יישוב אחד בנתיב העשרה ששם אנחנו מתקדמים, כל השאר עדיין על הנייר.
שמעון כהן: המקרה האחרון שהיה בכרמייה יצר מצב שביום ראשון התקשרו אלי ואמרו, היום הייתה ישיבת ממשלה ואישרו את חדר הביטחון.
שמעון כהן: למה לא בקיבוץ?
שמעון כהן: הרי פה מדברים על כרמייה, אז לפחות ביישובים הסמוכים, את המינימום הזה.
שמעון כהן: אני חוזר רבותי, התושבים עזבו את המקום, המקום ריק וחייבים לעשות משהו כדי שזה יגיע ליישום וביצוע.
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה, אדוני המבקר, דברי סיכום שלך, בבקשה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני אומר כמה משפטים, קודם כל לגבי האחריות בנושא הזה כפי שאנחנו רואים אותה בסוף הדוח שהגשנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הדוח מדבר בעד עצמו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: האחריות היא על שר הביטחון, האחריות היא על שר האוצר, האחריות היא על ממשלת ישראל.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: זה בנושא האחריות.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בנושא הסקת המסקנות, זה מה שאתה חבר הכנסת זבולון אורלב הפנית את תשומת הלב.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: רציתי להגיד לכם רבותי שזה הדוח הראשון שלנו מתוך שלושה.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: הוא היה בנושא מיגון בגלל החשיבות המיידית של נושא המיגון, בגלל הסכנה לנפש שקיימת ברגע זה באותם מקומות ולכן גם היינו מאוד מרוצים מיושבת ראש הוועדה ומהוועדה שהחליטה לקיים את הדיון ממש סמוך להוצאת הדוח שלנו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: יחד עם זה אני רוצה לומר, יש עוד שני דוחות שבימים אלה ממש אנחנו מסיימים אותם.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אחד מהם הוא על היערכות היישובים בנושא של המפונים.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בנושא השני שנוגע למשרדי הממשלה ובטיעונים שלהם בנושא כולל משרד ראש הממשלה, והדברים יתבררו בימים הקרובים כי ממש ברגעים אלה, לאחר שעברנו את תהליך הבדיקה, אנחנו מסיימים את הכנת הדוחות והם יצאו לאור.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בשלוש הדוחות יחד יהיה ביטוי של נושא האחריות האישית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: לא רציתי לפצל את זה שבכל דוח אני אתן את העמדה שלנו בעניין.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: סברתי שאחרי שכל שלוש הדוחות יצאו יחד, יהיה ביטוי לאחריות האישית.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני חוזר ואומר רבותי, עניין המיגון היה יותר חשוב בעינינו בגלל המיידיות שלו.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: עניין האחריות האישית ובדיקה בזמן אמת, אלה הדגלים החדשים של משרד מבקר המדינה והם הוכיחו את עצמם.
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה אדוני.
מל פולישוק-בלוך: כדי שבאמת זה יוכיח את עצמו אני חושבת שאנחנו כוועדה צריכים לקבל החלטה לראות את האחריות האישית שמוטלת באמת, כפי שכל חברי הכנסת התבטאו על שר הביטחון, ואנחנו לא מנקים מאחריות כמובן את ממלא מקום ראש הממשלה שגם בתקופה האחרונה משמש כשר האוצר.
מל פולישוק-בלוך: והעיכובים נעשו לאורך כל התקופה אז האחריות היא משותפת אומנם, אבל חוד החנית, האחריות האישית היא של מי שעומד בראש מערכת הביטחון והוא זה שצריך לתת הגנה לתושבים.
מל פולישוק-בלוך: זה התפקיד שלו.
מל פולישוק-בלוך: המחדל הזה הוא עובדה.
מל פולישוק-בלוך: הדוח הזה מדבר בעד עצמו.
מל פולישוק-בלוך: המשפטים האחרונים של נציג עיריית שדרות מדברים בעד עצמם.
מל פולישוק-בלוך: מתוך 36 גני ילדים מוגנו עד היום רק שניים.
מל פולישוק-בלוך: מה אפשר להגיד יותר מזה, ו-11 בתכנון.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו מדברים כבר חצי שנה.
יורי שטרן: וזה לא פרוייקט הנדסאי ענק.
מל פולישוק-בלוך: ואנחנו היום מדברים פה כמעט שנתיים אחרי שהתחילו את מבצע ההתנתקות בממשלה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים על אי קיום החלטות הממשלה עצמה.
מל פולישוק-בלוך: הדברים האלה הם מחדל ועל מחדל צריך לשלם.
מל פולישוק-בלוך: מעבר לאחריות האישית אנחנו דורשים ממשרד הביטחון ומשרד האוצר, לתקן את העיוותים האלה מייד.
מל פולישוק-בלוך: ביום ראשון הממשלה קיבלה עוד החלטה, אתם צריכים לבצע, למגן, ובזריזות.
זבולון אורלב: התקציב הוא של 115, לא?
מל פולישוק-בלוך: התקציב על פי הגורמים המקצועיים לא מספק.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו נקיים ישיבה נוספת בנושא ההתנתקות.
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה שלישיבה הבאה נוכל לקבל תשובות אמיתיות למחדלים הללו, גם בהיבט התקציבי, גם בהיבט הביצועי והחיבור ביניהם.
מל פולישוק-בלוך: אני מקווה שבסופו של חשבון יהיה באמת מיגון לתושבי האזור.
זבולון אורלב: הערה נוספת בשמי ובשמו של חבר הכנסת יורי שטרן וחברים נוספים, אנחנו רוצים להעלות הצעה להחלטה שהוועדה קוראת לפיטורי שר הביטחון בעקבות המחדלים שנחשפו בדוח.
גלעד ארדן: ושגרמו לפגיעות של אזרחים.
זבולון אורלב: ולהשלים ל-210 מיליון שקלים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו קוראים להשלים לתקציב של 210 מיליון שקלים כפי שהגורמים המקצועיים החליטו.
מל פולישוק-בלוך: זה שלב ראשון.
גלעד ארדן: באופן מיידי.
מל פולישוק-בלוך: מיידית, בהחלט.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו קוראים לביצוע ההחלטות ולהוציא את הדברים אל הפועל.
מל פולישוק-בלוך: מספיק כבר לדבר.
30694: לגבי המספרים בבקשה, תוסיפו את העניין על הכסף שלקחו מפיקוד העורף, 210 מיליון שקלים ולהחזיר את התקציב השוטף, חשוב להדגיש את זה.
מל פולישוק-בלוך: בוא נראה את ה-210 מיליון לתקציב 2006 אני מדברת, לא לשנים הבאות.
מל פולישוק-בלוך: הדבר השלישי והחשוב ביותר הוא שהאחריות האישית היא של שר הביטחון.
מל פולישוק-בלוך: על זה אין לנו מחלוקת.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת, וכל חברי הכנסת שהיו כאן שותפים לאמירה הזאת שהוא צריך לקחת את האחריות על עצמו, לעזוב את תפקידו ולהסיק מסקנות אישיות ולהתפטר, תודה רבה.
יורי שטרן: ואנו מבקשים ממבקר המדינה לא להסס וללא פנייה לפרסם את הדוחות הבאים.
זבולון אורלב: סמוך על המבקר.
מל פולישוק-בלוך: בוקר טוב לכם, אנחנו עוסקים היום בדוח מיוחד של המבקר, דוח ביקורת על הטלת כופר בגין עבירות מס הכנסה.
מל פולישוק-בלוך: אני מניחה שכל מי שיושב כאן בחדר מכיר את הדוח ותיכף נשמע גם מהמבקר ומאנשיו את פרטי הדוח.
מל פולישוק-בלוך: אני רק רוצה להדגיש שניים שלושה דברים לפני שנתחיל.
מל פולישוק-בלוך: כמו שכולנו יודעים הליך שהוא חלופה להליך פלילי רגיל למי שעובר עבירות מס הוא הליך הטלת הכופר.
מל פולישוק-בלוך: רשויות המס מעוניינות שמי שלא משלם, ישלם כמה שיותר וכמה שיותר מהר.
מל פולישוק-בלוך: ולכן התהליך הזה הוא בהחלט ראוי ונכון אבל המבקר מצא בו ליקויים.
מל פולישוק-בלוך: ההליך הזה הוא ראוי ונכון אם הוא נעשה בצורה התקינה ביותר.
מל פולישוק-בלוך: כפי שאנחנו רואים מהדוח זה לא מה שקרה.
מל פולישוק-בלוך: יש לנו כאן חשש גדול לחוסר שוויון בפני החוק של העדפה של אנשים כאלה על אחרים, על אפליה בין מי שיש לו את היכולת להביא את התותחים מבין רואי החשבון או עורכי הדין כדי שיגנו עליו, שיעזרו לו, וכאשר המערכת השלטונית לא עובדת בשקיפות מלאה ולא על פי אמות מידה חד משמעיות, חדות, ברורות ושוויוניות, אז יש חשש גדול לעקימות, כפיפות של טוהר ההליך ומכאן של אמון הציבור.
מל פולישוק-בלוך: זה גם מה שאומר מבקר המדינה בדבריו.
מל פולישוק-בלוך: התפקיד שלנו זה להבטיח את אותה שוויוניות של כל אזרח במדינת ישראל, גם העבריינים שבהם, התפקיד שלנו הוא לשמור על טוהר ההליך.
מל פולישוק-בלוך: יש אפשרות לעשות את זה בראש ובראשונה על ידי שקיפות.
מל פולישוק-בלוך: כשלא עושים דברים במחשכים, מאחורי דלת סגורה ובריחים, כאשר כולם יודעים מה מגיע להם ומה אסור להם אז יש שוויון.
מל פולישוק-בלוך: והנושא הזה של שקיפות של מערכות שלטוניות בעצם מוביל אותנו לאורך כל התקופה.