GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זהר גבירצמן:
אני מסכים כמובן עם הדחיפות של העניין, אנחנו מתריעים בשער כבר עשרות שנים
זהר גבירצמן:
 אני לא רואה טעם להמשיך ולהגיד את ההפחדות האלה כי המספרים ותרחיש הייחוס שנבחר למדינת ישראל הוצג פה
זהר גבירצמן:
      אם אני אתייחס לסעיפי הליקויים שעלו בדוח מבקר המדינה ב-2018 ובהתאם לדוח המעקב של עכשיו אז אני שמח שלא הוצגנו פה בכלל
זהר גבירצמן:
 אנחנו עבדנו קשה וחלק גדול מהליקויים של 2018 תיקנו
זהר גבירצמן:
 כמו שיורם, ראש רח"ל, הזכיר פה, המערכת של התרעה קצרת מועד לרעידת אדמה, הפרויקט הזה, אנחנו הכרזנו עליו כי סיימנו את הפרויקט בשנת 2021 ובשנת 2022 אלוף פיקוד העורף דאז החליט למבצע אותה והמערכת שלנו חוברה בעבודה משותפת עם רח"ל, פיקוד העורף, לסירנות ולמערכת ההפצה של ההתרעות של הצבא והיא מערכת מבצעית
זהר גבירצמן:
 אז הליקוי הגדול שהוזכר בשנת 2018, שהמערכת הזאת צריכה כבר להסתיים וזאת הייתה מערכת גדולה וארוכה עד שהקמנו אותה, אז הליקוי הזה תוקן והמערכת הזאת היום היא מערכת מבצעית
זהר גבירצמן:
      אני רק רוצה לומר ברוח הדברים שנאמרו פה בנושא תקציב, עדיין למערכת הזאת אין תקציב רב שנתי מוסדר
זהר גבירצמן:
 בהחלטת הממשלה משנת 2012 ו-2013 תקצבו את ההקמה, לא תקצבו נכון את התחזוקה
זהר גבירצמן:
 בדיוני התקציב של 2023 ו-2024 קיבלנו מענה ל-2024-2023 אבל לא קיבלנו מענה רב שנים ואי אפשר שאנחנו כל שנה בדיוני תקציב נתחנן לתקצב את המערכת הזאת
טלי גוטליב:
רק שיהיה ברור שזה מתוקצב עד סוף 2024
מיקי לוי:
הוא אמר
טלי גוטליב:
אני מבהירה, אני לא סתם מבהירה לפרוטוקול
טלי גוטליב:
 אתם צריכים להבין משהו, אני מאוד רוצים, באמת אני רוצה פתרון לנצח נצחים שהכול יהיה מושלם ולהכול יהיו מקורות תקציב
טלי גוטליב:
 אנחנו עושים את זה צעד צעד, לצערי הרב
טלי גוטליב:
 אז ל-2023 ו-2024 יש כרגע פתרון
טלי גוטליב:
 מה לעשות, אני רוצה למצוא לנצח, אבל איך?
קריאה:
הוא לא יכול להגיד גם את הסכום
טלי גוטליב:
זה לא ממקום של טענה, זה ממקום של מה אני יכולה לעשות
מיקי לוי:
טלי, אני מגן על זכותו של ראש המכון הגיאולוגי להגיד את כל אשר על ליבו
זהר גבירצמן:
אני רק אומר שבקיצוץ הנוכחי שהושת עלינו רק עכשיו בימים האלה, ואני מבין מלחמה, כולנו נתונים במלחמה, הילדים שלי משתחררים משירות מילואים של ארבעה חודשים היום, אז אנחנו מבינים את הכול, ובכל אופן הקיצוץ שהושת עלינו, לא רק תקציב אלא גם בכוח אדם, ממש בימים אלה, ממש מסכן את המשך התפקוד שלנו במערכת הזאת, להמשיך אותה מבצעית
מטי צרפתי הרכבי:
אדוני, מה היקף התקציב השנתי?
זהר גבירצמן:
המערכת הזאת החל משנת 2025 צריכה 12
זהר גבירצמן:
5 מיליון שקלים לשנה, אלה לא סכומים גדולים במונחים של מדינת ישראל
זהר גבירצמן:
 בשנת 2023 ו-2024 אנחנו צריכים פחות מזה
מיקי לוי:
איזה משרד אחראי עליכם? סליחה על הבורות
זהר גבירצמן:
אנחנו יחידת סמך של משרד האנרגיה
זהר גבירצמן:
 הקיצוץ הנוראי שמושת עכשיו עדיין לא אושר בכנסת להבנתי, מקריאת עיתונים, הוא מסכן לנו את התפקוד שלנו כרגע
זהר גבירצמן:
 הליקוי הזה תוקן, כפי שאמרתי
זהר גבירצמן:
      יש עוד משהו
זהר גבירצמן:
 אגב, כל הליקויים שעומדים עלינו אלה ליקויים שהם יוזמות של המכון הגיאולוגי שבאו ואמרו שצריכים מערכת תרועה ואז ב-2018 אמרו למה מערכת תרועה לא מוכנה
זהר גבירצמן:
 אנחנו מקבלים באהבה את הליקויים האלה
זהר גבירצמן:
 אותו דבר בשנת 2015 אנחנו הבנו שאין לנו ידע גיאולוגי במרחב הימי של ישראל לתכנון, המתודולוגיה איך מתכננים מבנים ביבשה הייתה מיוסדת היטב, בסיסי הנתונים על מה הנתונים הגיאולוגיים היו מבוססים היטב, ואז הגיעה צנרת הגז שמוליכה גז לתחנות הכוח בישראל ואסור לה שתיעצר כי זה פוגע ברציפות התפקודית של מדינת ישראל והבנו שאין לנו את הידע הנדרש במרחב הים
זהר גבירצמן:
 רוב המדינות עוסקות ביבשה יותר מאשר בקרקעית הים, ואת הדבר הזה התחלנו במחקר חלוצי
זהר גבירצמן:
      יש איזה שהוא ליקוי שהמבקר הזכיר, זה לא הוזכר פה, כי הוא כנראה מינור ביחסים לדברים הכלליים, שאנחנו צריכים המשך תקצוב ממשרד האנרגיה ואנחנו עובדים על זה שאנחנו נמשיך את המחקר הזה עם משרד האנרגיה בשנים הבאות
זהר גבירצמן:
      יש עוד ליקוי אחד שהוזכר וזה מפת התאוצות שמהווה את הבסיס התכנוני של כל המבנים ותקני הבנייה, היא עוברת שדרוג והשדרוג הזה כבר כמעט הסתיים
זהר גבירצמן:
 אנחנו נסיים את זה, אני מקווה, השנה ואנחנו נעביר את זה למכון התקנים כדי שהוא יעביר את זה במערכת הסטטוטורית שלו
מיקי לוי:
האם אדוני צריך את הסיוע של הוועדה בפנייה לשר האנרגיה? הם בדיוק התחלפו, אולי הוא לא מצוי בעניין
טלי גוטליב:
סליחה, לפני שהוועדה פונה לשר, פניתם לשר וקיבלתם תשובה שלילית?
זהר גבירצמן:
לא, אמרתי, הקיצוץ נעשה בימים אלה
טלי גוטליב:
לא, אז עם כל הכבוד, בואו נשמור על כבודם של השרים
זהר גבירצמן:
גם אומר שאין לי תלונות על השר, השר התחלף רק לפני שבועיים והמנכ"ל נכנס לתפקידו היום, אז יש חילופי גברי במשרד
טלי גוטליב:
 לפני שמוציאים לו מכתב קודם תפנו אליו
מיקי לוי:
אם תצטרך סיוע אתה מוזמן לפנות, בסדר
זהר גבירצמן:
בסדר
מיקי לוי:
כי הנושא בנפשנו
מיקי לוי:
 ועוד שאלה של הדיוטות העם, כמה התרעה ניתן לאזרחי מדינת ישראל על ידי המערכת שלכם?
זהר גבירצמן:
אז אני אגיד את זה בלשון קצרה, אנחנו תמיד אומרים שרעידות אדמה זה לא דבר שניתן לחזות אותו, אז איך אנחנו יכולים להתריע? זו שאלה שעולה
זהר גבירצמן:
 התשובה שנשמעת אבסורדית היא שאנחנו מתריעים אחרי שהרעידה התרחשה, זה באמת נשמע מטופש, אבל אני אסביר
זהר גבירצמן:
 קחו את הדוגמה של כיפת ברזל, זו דוגמה שאני תמיד משתמש בה
זהר גבירצמן:
 ההתרעה יוצאת אחרי שהטיל יצא
זהר גבירצמן:
 הטיל יצא, מאכנים אותו ומחשבים איפה הוא ייפול ושם מתריעים
זהר גבירצמן:
 רעידת אדמה יצאה, החיישנים שלנו תפסו אותה אחרי חמש עד שבע שניות, הם שולחים את זה למרכז בקרה שנמצא פה בירושלים במכון הגיאולוגי ואז ההתרעה עוברת תוך שניות או פחות משנייה למערכת הסירנות של מדינת ישראל
זהר גבירצמן:
 בינתיים גלים מתקדמים
טלי גוטליב:
סליחה על הבורות, מה קצב התקדמות הגלים? רק כדי שנדע מה נותן לנו ההתרעה הזאת
זהר גבירצמן:
שלושה וחצי קילומטר לשנייה
זהר גבירצמן:
 אם הרעידה התרחשה במרחק קצר ממרכז עירוני יהיו שניות בודדות, כמו עוטף עזה לטילים
זהר גבירצמן:
 אם המוקד נמצא במקום רחוק, למשל מוקד בים המלח, לחיפה יהיה אולי דקה, אבל לתל אביב יהיה קצת פחות מדקה ולירושלים יהיה 15 שניות
זהר גבירצמן:
 אבל אם הרעידה תהיה באילת אז לירושלים יהיה זמן ארוך יותר
טלי גוטליב:
זמן להגיד שמע ישראל
זהר גבירצמן:
זה זמן שיכול להציל חיים, זה יכול לאפשר לבן אדם לצאת מהבית או להיכנס לממ"ד, בדומה למערכת התרעה כנגד טילים
זהר גבירצמן:
 זאת מערכת שנמצאת, כמו שאמרו פה, במעט מאוד מדינות
מיקי לוי:
 אנחנו מאוד מודים לכם גם על ההשקעה, גם על הפיתוח, על המחשבה
מיקי לוי:
 אם תצטרך סיוע של הוועדה אנחנו רשאים
מיקי לוי:
 אדוני ממשרד האוצר, אני מתכבד להגיש לך את המסמך של שר הביטחון
מיקי לוי:
 אני נותן לך אותו ביד
מיקי לוי:
 הנה קישרתי ביניכם, תדברו, אל תגידו לא קיבלנו, כי בפעם הבאה שתבואו הנה אני צריך לקבל תשובות
מיקי לוי:
 תדברו, אם אתם רוצים, קפה על חשבוני, אני גם אגיש אותו, אין לי בעיה
אסף וקסלר:
יש לכל החברים את מספר הטלפון שלי, הם לא צריכים מגשר
אסף וקסלר:
 אני לא קיבלתי שום דבר, יכול להיות שזה לא במקרה
מיקי לוי:
הנה
חגי רזניק:
השר והמנכ"ל קיבלו, מה זאת אומרת?
מיקי לוי:
חברים, אנחנו לא מתגוששים
טלי גוטליב:
מה זה להגיד לא במקרה? יש התנהלות, השרים מתנהלים, השרים הם המחליטים, הם יוצרים את הדירקטיבה ואחר כך מדברים איתכם
טלי גוטליב:
 לא להטיל דופי בשרים, זה אני לא מסכימה
מיקי לוי:
טלי
מיקי לוי:
 בבקשה, ד"ר תת אלוף אריאל היימן, בבקשה, אדוני
אוריאל רייכמן:
אני חושב שאני פה מאלה שיושבים ביותר ועדות על הנושא הזה מרוב האנשים שנמצאים, אני גאה במשפט שטבעתי לפני 25 שנה, שרעידת אדמה חזקה והרסנית זה לא שאלה של אם, זה רק שאלה של מתי, ואנחנו חוזרים ומשתמשים בזה כל הזמן
אוריאל רייכמן:
      מאז 25 השנים האחרונות יש כאן דיונים על דיונים, לקראת דיונים מוציאים מכתבים והתוצאה בסופו של דבר הוצגה בדוח המבקר, חבל לחזור על כל מה שנאמר שם, ואנחנו לא מטפלים
אוריאל רייכמן:
 המסקנה מזה שאו שהנושא הזה מאוד מאוד מפחיד את מקבלי ההחלטות, אבל זה כל שרי הביטחון, זה לא שר הביטחון האחרון, אף שר ביטחון לא התייחס לנושא הזה, אף שר ביטחון לא כינס את הוועדה, זה לא מימין, זה לא משמאל
אוריאל רייכמן:
 אנחנו לא עסוקים בנושא הזה ואנחנו פשוט לא מטפלים בו מזה שנים רבות מאוד
אוריאל רייכמן:
 קורים דברים חיוביים, רק כרגע הוזכרה מערכת ההתרעה, אבל יש עוד דברים, גם בית חולים פה חוזק, בית ספר כאן חוזק, אבל הקצב הוא קצב איטי ורחוק מאוד מלהשביע רצון
אוריאל רייכמן:
      הפתרון התקציבי שכאן הוצג, באשר הוא, נראה אם הוא יקרה בכלל ואם הוא לא יקרה אז לא השגנו פתרון תקציבי, אבל התקציב הוא לא הדבר היחידי שאנחנו זקוקים לו בנושא הזה של היערכות לרעידות אדמה
אוריאל רייכמן:
 אני רוצה רק לתת דוגמה, תקציב 2023 הוכן מיד אחרי רעידת האדמה בטורקיה, בדקתי האם איזה שהוא משרד במדינת ישראל, אז, לפני המלחמה, המדינה במצב כלכלי נהדר, אם איזה שהוא משרד ביקש תוספת תקציבית אחרי שהוא שמע מה שקרה בטורקיה
אוריאל רייכמן:
 אף משרד
אוריאל רייכמן:
 כלומר את הפקידו במשרד, אני לא מאשים את השרים כאן, הנושא הזה לא מעניין ואנחנו פעם אחרי פעם מתכנסים במשרדך ובמשרדי קודמיך
אוריאל רייכמן:
      אני רוצה להקריא פה מה אמר קודמך, או אולי קודם קודמך פה, עפר שלח, מסיעתך לשעבר, כשהיה יושב ראש ועדת הביקורת, הוא אמר ככה ב-2020: הזלזול המתמשך של הגופים שאמורים להתכונן לרעידת אדמה מוביל למחדל ברמה לאומית
אוריאל רייכמן:
 הוא אמר במילים אחרות את מה שאמרת לפני חמש דקות, ברור לכולנו שיהיה כאן מחדל ואחריו יקומו 1,000 ועדות חקירה כדי לחקור איך זה קרה
אוריאל רייכמן:
      אנחנו חוזרים כל פעם, כל ישיבה, בדיוק על אותו דבר וכל פעם מישהו בא, איזה שהוא, בלי לפגוע ביורם, כי אני מעריך אותו מאוד, איזה שהוא ראש רח"ל, איזה שהוא נציג מל"ל, נותן איזה שהוא פלסטר באיזה שהוא פתרון ומכתב שמניחים על שולחן הוועדה ותכלס לא מתקדם שום דבר
אוריאל רייכמן:
      לכן זה צריך להיות משהו הרבה יותר בסיסי
אוריאל רייכמן:
 אני כבר עשר שנים אומר את המשפט הבא, צריך לקום כאן גוף אחד במדינת ישראל שתהיה לו אחריות, סמכות ותקציב מובנה אחד
אוריאל רייכמן:
 עד שזה לא יקום יהיו כל מיני פלסטרים שכל פעם מישהו יציג, הוועדה תתכנס, הוועדה תתכנס אחרי חצי שנה עוד פעם ותכלס לא יקרה כלום
אוריאל רייכמן:
 אין בישראל גוף עם אחריות, תקציב וסמכות
יורם ארידור:
קוראים לו ממשלת ישראל
אוריאל רייכמן:
נכון
טלי גוטליב:
זו ועדת ביקורת, אנחנו דנים בדוח ביקורת פה
טלי גוטליב:
 אנחנו לא יוצרים יש מאין, זו מהות הוועדה הזאת
אוריאל רייכמן:
אין במדינת ישראל מישהו, חוץ משלושת חברי ועדת ההיגוי הנהדרים, שקמים בבוקר והדבר היחידי שהם חושבים עליו זה רעידת אדמה
אוריאל רייכמן:
 לכל אחד מהאנשים פה בחדר יש עיסוק נוסף, חוץ מיעל שיושבת כאן, שהיא אחת מהשלושה ועוד שניים אחרים
אוריאל רייכמן:
 הם היחידים שקמים בבוקר ואומרים: רעידת אדמה זה הביזנס שלי
אוריאל רייכמן:
 כולנו עסוקים בעוד אלף ואחד דברים אחרים
אוריאל רייכמן:
      אני לא אחזור על חיזוק מבנים, אני לא אחזור על דבר שלא עולה הרבה כסף, חינוך האוכלוסייה
אוריאל רייכמן:
 חינוך האוכלוסייה זה משהו שהוא לא בתקציב פנומנלי של 5 מיליארד שקל בשנה
אוריאל רייכמן:
 אנחנו לא מתעסקים בזה
אוריאל רייכמן:
 אז יש ניסיונות של ועדת ההיגוי, אני מכיר כל דבר ודבר שם יופי, אבל תכלס שום דבר לא מתקדם
אוריאל רייכמן:
      אני אתן לכם דוגמה פעוטה ממה שאנחנו לא עושים שהוא חקיקה פעוטה שעולה אלפי שקלים
אוריאל רייכמן:
 מערכת תרועה, שכרגע הוצגה, שאני פעם כשהייתי במכון הגיאולוגי אני אפילו כתבתי ב-2007 את המסמך הראשון לקראת המערכת הזאת, המערכת הזאת מה שהיא יודעת היום לעשות זה לתת את האזעקה, זהו, אבל הנה דוגמה למשהו שאפשר לעשות
אוריאל רייכמן:
 נוחת עכשיו מטוס בשדה התעופה נתב"ג עם 300 נוסעים עליו וכתוצאה מרעידת האדמה המסלול עבר איזה שהיא הסטה, אם המטוס ינחת המטוס עלול להתרסק
אוריאל רייכמן:
 כל מה שצריך שברגע שניתנת התרעה "תשתלט" בת קול על מגדל הפיקוח שיגיד לכל מטוס שנמצא בנחיתה: אל תנחת, לך סביב, תעשה סיבובים בשמים עד שאנחנו נבדוק את הקרקע וניתן לך לנחות
אוריאל רייכמן:
 הרי מקבלים שם בנתב"ג את אותה התרעה, דרך הסלולר, כולנו נקבל את זה, אז גם בנתב"ג מקבלים את זה, הפעולה זה תכנות, עולה גרושים, מאות שקלים, לא מיליונים
אוריאל רייכמן:
      דוגמה נוספת, כל המעליות, יש אין סוף מעליות, אני לא יודע כמה, 30, 40, 50 מעליות שעולות בכל רגע נתון בעזריאלי
אוריאל רייכמן:
 אם הבניין כתוצאה מרעידת אדמה רק יחטוף עיוות קל, לא יתמוטט, כל המעליות ייתקעו באמצע, בין קומות, מה צריך לעשות? מערכת תכנון פשוטה, שעולה קצת יותר, לא הרבה יותר, שכל מעלית שכשקרתה הרעידה ויצאה התראה תעצור בקומה הבאה, תצא בת קול מהרמקול של המעלית: רעידת אדמה, אנא צא מהמעלית
אוריאל רייכמן:
 אף מעלית לא נתקעה, יש את השניות, זה מספיק השניות האלה של מערכת ההתרעה
אוריאל רייכמן:
      משהו שיעלה הרבה יותר והוא קריטי לא פחות זה לשים מגופים בצנרת של המפעלים לחומרים מסוכנים, ברגע שיש רעידת אדמה כל המגופים יעצרו, ואז מה שייצא החוצה זה צינור שנקרע, החומר שייצא הוא רק בין המגופים
אוריאל רייכמן:
תיכף יהיה משפט הסיכום
מיקי לוי:
לא, כי אין לי את היכולת אפילו אם אני רוצה להגיד: תרכיבו מגופים
אוריאל רייכמן:
לא, חקיקה
מיקי לוי:
איזה חקיקה? אתה יודע מה זה כאן? בית משוגעים - - -
אוריאל רייכמן:
אבל על נתב"ג לא עולה גרוש, ועל מעליות לא עולה גרוש
מיקי לוי:
נכון, רשות שדות התעופה היא רשות עשירה
אוריאל רייכמן:
ועוד שני משפטים
אוריאל רייכמן:
 אני חוזר על המשפט הראשון - - -
טלי גוטליב:
לא צריך חקיקה בשביל זה, צריכה להיות אחריות לכל גוף לעשות מה שהוא יכול להיטיב אם חלילה יקרה אסון או תתרחש עלינו זוועה
טלי גוטליב:
 זו אחריות של רשות שדות התעופה, זה אחריות של המקום הזה והמקום האחר להיות מחוברים, לתכנת את זה
טלי גוטליב:
 זה בכלל לא עניין של חקיקה
אוריאל רייכמן:
טלי, תני לסיים, אני צועק בדיוק כמוך
טלי גוטליב:
סליחה שהפרעתי, אני רק מסבירה
מיקי לוי:
טלי, תני לו לסכם, יש לי 90 איש פה
אוריאל רייכמן:
המשפט לפני אחרון זה שגוף אחד עם אחריות, סמכות ותקציב, זה גם המשפט הראשון שאמרתי, והמשפט אחרי אחרון, שמלחמות לא דוחות רעידות אדמה
אוריאל רייכמן:
 זאת אומרת המלחמה שהייתה לא תדחה
מיקי לוי:
נכון, למשפט האחרון אני מסכים
מיקי לוי:
 לאורך הדרך אתה נותן לוועדה יותר מדי כוח שאין לה, אני לא יכול להגיד שירכיבו מגופים, המעליות האלה, זה וזה, אבל אני יכול לתכלל
אוריאל רייכמן:
לא, אבל יושבים כאן חברי כנסת שיחוקקו חוקים
טלי גוטליב:
לא, רק זה לא עניין של חקיקה, לא כל דבר זה חוק
מיקי לוי:
לא צריך חקיקה
טלי גוטליב:
לגופים הרלוונטיים צריכה להיות אחריות אינהרנטית להגדרתם כגופים למצוא את הפתרון
מיקי לוי:
אפילו הוראת שעה יכולה לפתור את הבעיה
אוריאל רייכמן:
מאה אחוז, קדימה
מיקי לוי:
אבל זה כל גוף בעצמו
טלי גוטליב:
אני צריכה להגיד לנתב"ג לתכנת את הדבר הזה? זה צריך להיות פשיטא של הפשיטא
מיקי לוי:
אני לא רואה כרגע שום גוף באמת
מיקי לוי:
 להתחיל להמציא גופים חדשים, רח"ל כבר מתכללת את העניין, משרד הביטחון, מנכ"ל משרד – הלוואי שנצליח להעביר את זה תוך שלושה חודשים, הלוואי, עשינו משהו שבעשר השנים האחרונות לא נעשה
מיקי לוי:
      חבר הכנסת טיבי, בבקשה
אחמד טיבי:
תודה, אדוני
אחמד טיבי:
 בפברואר לפני שנה בוועדת הכספים נציג הוועדה הבין-משרדית להיערכות לרעידת אדמה, אמיר יהב, הוא נמצא פה?
אחמד טיבי:
הוא הציג רשימה של יישובים שיש להם הסתברות גבוהה לפגיעה במקרה של רעידות אדמה
אחמד טיבי:
 ראה זה פלא, מתברר לפי הרשימה שהיישובים הערביים הכי לא מועדים לפגיעה, למה? לא היה אף יישוב ערבי ברשימה
מיקי לוי:
אולי הם לא באזורי סיכון
אחמד טיבי:
בדיוק לזה כיוונתי
אחמד טיבי:
 היישוב איכסאל נמצא בשבר הסורי אפריקאי ולידו יש יישובים יהודיים שכן נמצאים
מיקי לוי:
אני רציני עכשיו, יש שם בית ספר?
אחמד טיבי:
יש יישוב שאין בו בית ספר?
מיקי לוי:
כן, יש יישובים
מיקי לוי:
 גם ביישובים יהודים אין בכולם בית ספר, אלא מסיעים בבוקר
אחמד טיבי:
יש מספר רב של בתי ספר, כולל מבנים רבי קומות
אחמד טיבי:
 הטענה, אם מישהו רוצה לטעון למשל שאין רבי קומות, זה מזמן טענה לא נכונה
אחמד טיבי:
 יישובים שנמצאים ליד יישובים אחרים, יהודיים, שכן נמצאים ברשימה, הוצאו או לא נכללו
אחמד טיבי:
 אני זוכר שהיושב ראש גפני אז דרש מהמציג להביא רשימה שכוללת את כולם באופן שוויוני
אחמד טיבי:
 הרי ברור גם שהרשות להתחדשות עירונית פועלת לפי ביקוש, אין ביקוש מבחינת הקבלנים ליישובים הערביים ולכן הם נשארים מאחור
אחמד טיבי:
      אני זוכר שלאורך 20-15 השנים האחרונות תמיד מי שיזמו את הדיונים על מוכנות לרעידות אדמה היו ח"כים ערביים
אחמד טיבי:
 ג'מאל זחאלקה התחיל עם זה אז ואחר כך אני, כי פשוט אין מוכנות
אחמד טיבי:
 גם בתקופת מלחמה למשל אין מקלטים ולכן בנגב במלחמה האחרונה עשרות נהרגו מטילים כי היישובים שלהם לא מוכנים ולא מוגנים
אחמד טיבי:
 אז אני מבקש מהוועדה ומיושב ראש הוועדה לדעת ולדבר בפני הוועדה ובפני חברי הכנסת על היישובים הערביים
מיקי לוי:
אנחנו לא פירטנו שום יישוב היום, אנחנו מנסים לתכלל את המערכת, להכניס תקציב, להעביר אחריות למי מבצע ואני אעשה ועדת מעקב תוך כמה חודשים, בשלב השני נבקש יותר פירוט אחרי ששר הביטחון יסכם עם ראש הממשלה, כי יצא כרגע מסמך, ועם שר האוצר, על מסגרת תקציבית, זה המפתח
מיקי לוי:
 אתה בין הוותיקים בבניין הזה
אחמד טיבי:
אגב אפרופו טילים, יישובים ערביים נפגעו גם בצפון במלחמות קודמות מטילים ונהרגו עשרות ערבים גם בצפון
מיקי לוי:
גם פה באבו גוש הלכתי לנחם
מיקי לוי:
הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, בבקשה
אלעזר במברגר:
שלום, אדוני היושב ראש, שלום חברי הוועדה וכל המשתתפים
אלעזר במברגר:
 שמי אלעזר ממברגר, אני מנכ"ל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, הגוף הממשלתי שאמון על תחום ההתחדשות העירונית, על ההסדרה שלו, על הפיתוח שלו
אלעזר במברגר:
     אני לא ארצה לחזור על דברים שנאמרו, אני אתמקד בדבר שבאתי להציג אותו, בקצרה, אני חושב שאנחנו מצויים בצומת מאוד משמעותי, צומת של אולי פעם ראשונה שמדינת ישראל, הממשלה, משרדי הממשלה, הציבו כאן איזה שהיא תוכנית עבודה מקצועית, מסודרת, אנחנו עובדים עליה כבר שנה וחצי, בשיתוף פעולה עם הגורמים שהופיעו כאן לפניי, עם ראש רח"ל, גם עם חגי רזניק, מנכ"ל שיכון לשעבר, גם עם משרד האוצר, לפחות עד לנקודה הזו שבה כאמור התחייבו הכרעות קשות שעוסקות בתקציב
אלעזר במברגר:
      מימוש התוכנית ידרוש תקציבים משמעותיים מאוד, אבל אני חושב שלאורך כל הדברים שנאמרו, וכאמור אין לי רצון לחזור, האקוטיות של האיום הזה, בעינינו זה איום מיידי, מוחשי, לא ערטילאי, בניגוד אולי למה שמקובל לחשוב, ואנחנו עסוקים בו מהיום הראשון שלי בתפקיד לפחות ואני חושב שבנקודת הזמן הזאת אנחנו יודעים לשים על השולחן תוכנית עבודה
אלעזר במברגר:
 מעבר לכסף צריך לזכור, הכסף צריך להפעיל בחוכמה ובאופן מדויק ולהביא את המקסימום מתוך המשאבים שיוקצו ואני חושב שפעם ראשונה יש לנו היום תוצר שאני אציג אותו בקצרה שאם אנחנו מקבלים את האור הירוק אנחנו יודעים על פני כמה שנים לתת פתרון בשלב ראשון לעשר הרשויות שהוגדרו כבעלות סיכון סיסמי מוגבר
אלעזר במברגר:
      זו תוכנית שהיא מוכנה ברגע זה וברשותכם אני אציג אותה בקצרה, שחברי הוועדה יכירו
אלעזר במברגר:
 אני אגיד ביחס לדוח המבקר, הרבה הערכה, אני חושב שהמעקב הרב שנתי הזה, נאמרו כאן משפטים גם כמו דיונים ודיונים לאורך הרבה שנים, יכול להיות שזה נכון, אבל בסוף אני חושב שהדוחות הללו כן הביאו אותנו המשרדים, לפחות ברגע הזה, כן להתכנס לעבודת מטה מקיפה שיודעת לשים פה תוכנית עבודה שתשנה את המציאות
אלעזר במברגר:
      דבר אחד שמבקר המדינה לדעתי פחות רואה בדוח שלו, הוא קצת עסוק בשיח של תמ"א 38, התחדשות ברמת הבניין הבודד, וחשוב לי להגיד לחברי הוועדה, כמי שעוסק בנושא ואמון עליו, אנחנו בעולם אחר ב-2024, התחדשות עירונית נעשית בצורה הרבה יותר רחבה, במתחמי פינוי-בינוי רחבים וככה אתה משיג לא רק את החיזוק של הבניין שנשאר בניין, אם אתה רק מחזק, בניין של שנות ה-50 וה-60 שישרוד רעידת אדמה, זה מצוין בהקשר של האיום שאנחנו עוסקים בו, אבל צריך לזכור שאנחנו יודעים היום לחדש מתחמי פינוי-בינוי רחבים, משמעותיים, שמחדשים את העיר, את הרחוב, את השכונה, שמביאים איכות חיים אחרת למרכזי הערים הוותיקות
אלעזר במברגר:
      אז צריך לזכור שהממשלה, וגם השוק הפרטי אגב עסוק במתכונת חידוש הרבה יותר משמעותית ולכן גם תוכנית העבודה שנציג כאן היא מאוד מוכוונת פינוי-בינוי מתחמי ולא רק תמ"א 38 שזה מבחינתנו קצת עולם של פעם
צחי סעד:
אבל לוחות הזמנים של הפרויקטים האלה הם שונים לחלוטין מהרעיון שהיה בבסיס התמ"א 38
צחי סעד:
 לזה כיוונו
מיקי לוי:
נכון, אבל תמ"א 38 לא הצליח
אלעזר במברגר:
אני אסביר
אלעזר במברגר:
 תמ"א 38 היא פתרון נכון, הוא יותר מהיר, הוא פותר סכנת חיים, אני לא מקל בזה ראש, אבל העבודה שעשינו נועדה לבחון בדיוק את הדבר הזה
אלעזר במברגר:
 אתה מסתכל על עיר, ואני אראה דוגמה, עיר מהרשויות הסיסמיות, חצור הגלילית, טבריה, צפת, קרית שמונה, האנשים שלנו, צוותי התכנון שלנו, יודעים לעבור על כל העיר, לסרוק אותה, לסמן את כל המבנים שצריכים חיזוק ומיגון, תזכרו שהדיון כאן הוא על חיזוק, אבל בסוף אנחנו עסוקים גם באיומים של ירי רקטי, ממ"דים, בטח בימים אלה זה לא דיון מבחינתי אחר, התחדשות עירונית מביאה גם את זה וגם את זה לצד כל התועלות שהזכרתי, חידוש הרחוב, מוסדות ציבור, תכנון מודרני, אז לשאלתך, אנחנו בעבודה המקצועית סורקים את העיר, מסמנים את כל המבנים, שם "הלקוחות שלנו" הם המבנים לפני שנת 1980 או 1984, יש כל מיני שיטות, שצריכים את החיזוק, שכנראה לא ישרדו רעידת אדמה, בבנייה רוויה, לא צמודי קרקע
אלעזר במברגר:
      אלה המבנים שהם פוטנציאל להתחדשות עירונית, ואנחנו יודעים בסריקה הזאת לזהות בניינים שלא מתאים להם פתרון של פינוי-בינוי רחב, כי הוא לא נכון תכנונית וגם כלכלית, ואת המבנים האלה לסמן לחיזוק בלבד
אלעזר במברגר:
 זה פתרון פחות איכותי, הוא פותר את סכנת החיים מרעידת אדמה, אבל מה שטוב בעיניי הוא שזה נעשה פעם ראשונה מתוך ניתוח מקצועי ולא בשליפה
אלעזר במברגר:
 זאת אומרת יש גורמי מקצוע שהסתכלו על כל הרשויות הללו, ניתחו אותן אחת לאחת עם יועצים גיאולוגיים שסימנו את הסיכון הגיאולוגי ועם אנשי תכנון וסימנו מה מתאים לפינוי-בינוי רחב ומה לטיפול ברמת חיזוק בלבד
אלעזר במברגר:
      אז ברשותכם, אם אפשר להעלות את המצגת, זה קצר מאוד, שתהיה לאנשים את התמונה
אלעזר במברגר:
 שלוש דקות וסיימתי ותהיה לכם, אני חושב, פעם ראשונה, שוב מעבר לכסף, מה הולכים לעשות, מה הפתרון
אלעזר במברגר:
      עלו כאן לגבי הגורם שיבצע, הגורם שיבצע הוא בסוף אנחנו, הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, אלה הסיכומים שלנו גם עם משרד הביטחון, עם שר הביטחון ועם משרד האוצר, אנחנו הגורם שיוציא לפועל את התוכנית הזאת, ודווקא מהבחינה הזאת יש לנו מערכת ערוכה ומוכנה למטרה הזאת
מיקי לוי:
לאור ההארה שלך, יכול להיות שבסיבוב הבא של הוועדה לביקורת המדינה שתעשה מעקב אחרי ההתפתחות של הנושא נצטרך לעשות משהו מצומצם יותר של תכלס, מה עושים ואיך עושים
אלעזר במברגר:
אז ניסיתי בדיון רחב מהסוג הזה עכשיו להציג את התכלס, כמו שאמרת, בשלוש דקות, שנדבר תכליתי, רוצים לצאת מכאן עם שינוי
אלעזר במברגר:
(מצגת)
אלעזר במברגר:
 קודם כל זאת התמונה בצורה מאוד כללית ובסיסית
אלעזר במברגר:
 אתם רואים כאן את היקף יחידות הדיור שהוא מבחינתנו היקף יחידות הדיור שמצריך טיפול במדינת ישראל, סדר גודל 800,000 דירות כש-33,000 מתוכן מצויות ברשויות שמאופיינות כרשויות בעלות סיכון סיסמי מוגבר
אלעזר במברגר:
      אנחנו עסוקים בנושא הזה שנקרא לו, הדיון הזה הוא רעידות אדמה, אבל תזכרו, התחדשות עירונית בפריפריה היא נושא שמטריד אותנו גם מעבר לרעידות אדמה, יש כאן חשש אמיתי שלנו מיצירת שתי מדינות, המדינה של אזורי הביקוש שהולכת ומתחדשת, אסף הזכיר את זה על הנתונים המדהימים של התקדמות ההתחדשות העירונית במרכז הארץ ובאזורי פריפריה הבשורה הזאת לא הגיעה, גם זה הוזכר, בגלל הקושי הכלכלי לייצר שם רווח ליזמים
אלעזר במברגר:
 יזמים וכוחות שוק בלבד לא מטפלים שם בפרויקטים, לא מבצעים התחדשות עירונית וזה האתגר
אלעזר במברגר:
      בתוך הסיפור הזה יש את החיבור לרעידות אדמה, כי תשע מתוך עשר הרשויות הן בצפון, באזורים פריפריאליים ושם נכון להיום נתוני ההתחדשות העירונית הם מעטים מאוד ונדרשת התערבות ממשלתית כדי לגרום לדבר הזה לקרות
אלעזר במברגר:
      אז מה עשינו? בשקף הקודם ראיתם דוח שהגשנו לקבינט הדיור בשנה שעברה
אלעזר במברגר:
 בדוח הזה עבודה ממשלתית של הרבה מאוד שחקנים, משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון, משרד האוצר, אנחנו כמובן, אני עמדתי בראש הוועדה יחד עם מנכ"ל משרד השיכון והצגנו את תוכנית העבודה הזו ואנחנו מצויים כבר בתהליך של יישום שלה
אלעזר במברגר:
      התוכנית הזאת אומרת פעם ראשונה למפות את כל הערים הללו, למפות זה אומר לעבור בניין בניין עם צוותי תכנון, לסמן מה הפתרון הנכון להם שנותן להם את החיזוק ברעידת אדמה, כמו שהסברתי מקודם, האם בצורה מתחמית, האם בצורה פרטנית של בניין
אלעזר במברגר:
 את המהלך הזה השלמנו, צריך להגיד, בתקציבים שקיבלנו ממשרד האוצר
אלעזר במברגר:
 לאחר מכן יצאנו לתכנון
אלעזר במברגר:
      התוצאה של המהלך הזה זה שסימנו 110 מתחמים
אלעזר במברגר:
 זו תוכנית העבודה, יש 110 מתחמי פינוי-בינוי בפריפריה, אין להם זכות קיום כלכלית בכוחות שוק, בוא נגיד את זה פשוט כי אני שומע קולות אחרים לפעמים של יזמים וראשי ערים שמקווים שאולי נוצרה היתכנות כלכלית בשנים האחרונות בגלל עליית מחירי הדיור, זה לא נכון
אלעזר במברגר:
 הבדיקות שלנו העלו, אלה בדיקות גם תכנוניות וגם שמאיות, הפרויקטים הללו צריכים כדי להתממש השלמה, סבסוד ממשלתי
אלעזר במברגר:
 אז קודם כל נגיד את זה בצורה ברורה, יש כאן 110 מתחמי פינוי-בינוי, הם כוללים כ-1,000 מבנים
טלי גוטליב:
באיזה אזורים?
אלעזר במברגר:
הערים שכתובות כאן למעלה, קרית שמונה, חצור הגלילית, צפת, טבריה, בית שאן, מגדל העמק, עפולה ואילת
אלעזר במברגר:
 בעצם זה מגרש המשחקים שלנו, על זה אנחנו מדברים פה כרגע בוועדה, זה בוודאי בקדימות ראשונה
אלעזר במברגר:
 נכון לטפל בעוד מקומות, אבל זה בוודאי הסכנה המוחשית והמיידית
אלעזר במברגר:
      שימו לב, 1,023 מבנים זה חצי מהכמות בתוכנית מאוד מאוד שאפתנית, היא נותנת פתרון של פינוי-בינוי, כלומר פתרון לרעידות אדמה גם, בין כל יתר התועלות האחרות, למחצית מכלל המבנים
אלעזר במברגר:
 המחצית האחרת מסומנת לחיזוק ומיגון בלבד
אלעזר במברגר:
     עכשיו קיבלנו תקציב, אנחנו בימים אלה כבר בתהליך ביצוע של תכנון מפורט
אלעזר במברגר:
 מי שמכיר, אין דרך לדלג על זה, יש תהליך של אישור תב"ע לכל מתחם פינוי-בינוי וקיבלנו את התקציב לדבר הזה, 60 מיליון שקל
אלעזר במברגר:
 הוצאנו לדרך בעבודת תכנון 25 מתחמים, הכול בשיתוף פעולה כמובן עם ראשי הערים הללו, עם מהנדסי הערים הללו, יותר חשוב, כי אתה צריך לדעת שמינהל ההנדסה עובד איתך
אלעזר במברגר:
 אני מסוכם עם מנהל מינהל התכנון, רפי אלמליח, שהתוכניות יקבלו בוועדה מחוזית קדימות
אלעזר במברגר:
 אנחנו נשלים את עבודת התכנון מהר
טלי גוטליב:
ה-60 מיליון זה לצורך התכנון?
אלעזר במברגר:
התכנון בלבד, וזה מתבצע
טלי גוטליב:
בהצלחה
אלעזר במברגר:
זה קורה
אלעזר במברגר:
 לצידנו עוד 13 מתחמים מקודמים בשיתוף פעולה של יזמים פרטיים אל מול העירייה ומבחינתנו מצוין, צריך לתת לזה להתקדם
אלעזר במברגר:
 אז יש כאן מסה מאוד מאוד משמעותית של מתחמי פינוי-בינוי שמקודמים היום בערים הכי פריפריאליות והכי מסוכנות בהיבט רעידות אדמה שיש, וזה כשלעצמו חידוש עצום כי הנתונים היו של מתחם בודד אחד בערים פריפריאליות במדינת ישראל עד לפני שנה בערך
אלעזר במברגר:
 זה סדרי הגודל
אלעזר במברגר:
      למה אני נלהב בסיפור הזה? כי אתה רואה שזו בעיה שיש לה פתרון
אלעזר במברגר:
 זה תמיד נראה כמו משהו שנורא קשה לטפל בו ולכסות אותו, אבל יש כאן תוכנית, היא ריאלית, אפשר לעשות אותה בלוחות זמנים סבירים
אלעזר במברגר:
 היא שואבת תקציב משמעותי מאוד של מיליארדים, אנחנו מבינים את זה, זו השורה התחתונה כאן, מימוש המתחמים יחייב סבסוד לטובת השלמת כדאיות כלכלית
אלעזר במברגר:
      אני אסביר למי שפחות בשיח הזה