GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלון שוסטר:
      כרגע אנחנו מתמודדים עם שני אירועים – מענק האכלוס העצמי, כאשר יש כרגע 18,000 רשימות כפולות, זה אומר שכל אזרח בדוח הזה היה או בשתיים או בשלושה או עד שבעה מלונות באותו תאריך
אלון שוסטר:
 אנחנו כרגע מעסיקים 20 רואי חשבון ו-30 מוקדנים על מנת לפתור את הבעיה
אלון שוסטר:
 אנחנו מקווים שהביטוח הלאומי יזרים השבוע כמה אלפי פתרונות שאנחנו פתרנו במענק האכלוס העצמי
אלון שוסטר:
 אנחנו נערכים כרגע למענק השיבה הביתה של ישובים בטווח 0 – 7; שדרות ויד מרדכי
אלון שוסטר:
 ביטוח לאומי צריך להעביר חקיקה על מנת לאפשר את המענק הזה, ואנחנו שכם אל שכם עם ביטוח לאומי בכל נושא המענקים
אסתר בן חיים:
אני מבקשת לאפשר אם אפשר למנהלת האגף, עורכת הדין מיכל רונן שמטפלת בנושא
מיקי לוי:
בבקשה גברתי
מיכל רונן דלרוזה:
תודה
מיכל רונן דלרוזה:
 רציתי להציף שני נושאים בפני משרד התיירות שאנחנו חווים בעלייה במספר התלונות עוד מאז הגשת הדוח ועד היום
מיכל רונן דלרוזה:
 הנושא האחד הוא תלונות רבות על אי זמינות המוקד הטלפוני של משרד התיירות
מיכל רונן דלרוזה:
 ובהקשר הזה אציין שביצענו בדיקת לקוח סמוי, וגם בשבוע שעבר וכמעט כל יום שגם אנחנו מנסים להתקשר למוקד ובודקים את זמני ההמתנה והניתוקים
מיכל רונן דלרוזה:
 השאלה שלי היא: איזה צעדים אתם נוקטים לשיפור המענה? כי המפונים נמצאים על הקו; איזה בקרה אתם מקיימים על משך המענה? האם יש לכם מנגנון של שיחה חוזרת, מנגנון של בדיקת שיחות ננטשות וחזרה אליהם? הנושא הנוסף הוא הנושא שהזכרת לגבי עיכוב בקבלת מענק אכלוס
מיכל רונן דלרוזה:
 אתה לא הזכרת את העיכוב, הזכרת את הטיפול שלכם ואת מספר הבקשות הרב שיש לכם לבדוק את הנושא של הכפילויות בהשתכנות במלונות – מה הצפי לגמר הטיפול במענק האכלוס בנושא הזה? כמה בקשות ממתינות ציינת, האם אתם יכולים לגייס עובדים נוספים על אלה שאתה ציינת בכדי לזרז את הטיפול בבקשות? האם יש אפשרות לשפר את הממשק בין משרד התיירות למוסד לביטוח לאומי? אנחנו בנציבות תלונות הציבור עדים לעלייה גדולה מאוד ומדאיגה בפניות בנוגע למענק האכלוס
מיכל רונן דלרוזה:
 אנחנו מודעים לכך שאתם עובדים כל הזמן, אבל אולי צריך לנקוט בעוד אמצעים כדי לשפר את השירות לציבור של המפונים בשני ההקשרים האלה של אי זמינות המוקד והמענק
מיכל רונן דלרוזה:
 תודה
אלון שוסטר:
היום בבוקר נכנסו 20 רואי חשבון למשרד התיירות להתחיל לבדוק את הרשומות הכפולות
אלון שוסטר:
 היום בערב מתפרסם מכרז מהיר לשירותי כוח אדם
אלון שוסטר:
 אנחנו מקווים שביום ראשון-שני הבא, יהיו לנו בין 30 ל-50 מוקדנים נוספים
אלון שוסטר:
 אנחנו ממתינים כרגע, ביטוח לאומי הריץ עבודה על כל התיקונים שכבר נעשו
אלון שוסטר:
 ואני מתנצל, אנחנו בודקים את העיכובים, אנחנו לא בודקים סתם אנשים
אלון שוסטר:
 כמובן שאנחנו בודקים את כל העיכובים בתשלומי מענק האכלוס
אלון שוסטר:
 טיפלנו, צלצלנו כבר ל-3,500 אנשים מתוך ה-6,000 שפנו אלינו
אלון שוסטר:
 אנחנו מאמינים שעם כל תוספת כוח האדם נסיים את זה הרבה יותר מהר
אלון שוסטר:
 אבל ה-3,500, אנחנו מעריכים שיפתרו יותר מקרים כי כשאנחנו מתקשרים למלון שלא היה צ'ק אאוט לפונה, הם כבר עושים צ'ק אאוט לכל האנשים שהגיעו יחד איתו
אלון שוסטר:
 אבל אנחנו מחכים להיום או מחר שביטוח לאומי יגמור להריץ את העבודה שלהם ונדע כמה רשומות אנשים זוכו בהם
אלון שוסטר:
 ברגע שיהיה את הדוח הזה, תוך יומיים-שלושה ביטוח לאומי הבטיח לנו שהם יזרימו את הכסף לזכאים
מיקי לוי:
תודה רבה על התשובה
מיקי לוי:
 קו לעובד, קצר וקולע, שתי דקות בבקשה – יצאה? תודה רבה
מיקי לוי:
 צה"ל בבקשה
גל כהנר:
צוהריים טובים, שמי גל, קצינת פניות ציבור של הצבא, היחידה שלנו עובדת 25/7 בשגרה ובחירום
גל כהנר:
 מתחילת הלחימה ועד היום קיבלנו כ-900,000 בקשות בנושאים שונים, מפניות למוקד הטלפוני - - -
מיקי לוי:
900,000 אמרת?
גל כהנר:
900,000 רק היחידה שלי, תכף נדבר על מוקד המילואים
גל כהנר:
 חלקם פניות טלפוניות, חלקם פניות לאתר האישורים שזה פניות לאתר האישורים שזה פניות דיגיטליות להנפקת אישור צבאי זה או אחר
גל כהנר:
 רובם עבור הנפקת נשק
גל כהנר:
 ופניות דיגיטליות אלינו - - -
מיקי לוי:
תבהירי לי מה זה הנפקת נשק, כי הוועדה הזו דנה בנושאי נשק, רישיונות לנשק
גל כהנר:
אנחנו לא נותנים את האישור, אנחנו נותנים את האישור הצבאי המזכה בחלק מהתבחינים לקבלת נשק
גל כהנר:
 אנחנו נותנים את האישור הצבאי
מיקי לוי:
 לפחות אתם עובדים כמו שצריך בעניין הזה
גל כהנר:
משתדלים
גל כהנר:
 בנוסף, לאור הלחימה, המוקד שלי הורחב באופן כמעט מכופל וחלק מהזמן שולש, כאמור 24/7 בשגרה ובחירום
גל כהנר:
 בתחילת הלחימה היו הרבה מאוד שיחות בנושא הורים מודאגים, אזרחים שרצו לתת מידע לצה"ל בנושא משפחות וחיילים או אזרחים חטופים
גל כהנר:
 הורים מודאגים כשהחלה הלחימה, הורים שרצו לדעת לשלומם של קרוב משפחתם
גל כהנר:
     מיקוד המילואים אף הוא הורחב והפך לפעול 24/7 עבור אוכלוסיית המילואים ובני משפחותיהם
גל כהנר:
 כיום עומדים בערך על 400,000 פניות מתחילת המלחמה
גל כהנר:
 אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות מנציבות המדינה
גל כהנר:
 אנחנו נותנים מענה ומשתדלים לתת את המענה הכי טוב והכי מהיר שאפשר לכל מה שרק צריך
גל כהנר:
 עובדים עם משרדי הממשלה במידה ויש איזשהו פער
גל כהנר:
 תודה על הדיון
מיקי לוי:
אנשי מילואים, זה מטריד את מנוחתי, הם השאירו את הבית, השאירו את העסקים, את הנשים, את הילדים – ראיתי דברים נוראיים בטלוויזיה של מקרר ושל כל מיני דברים כאלה, איך הטיפול נעשה מבחינת התבחינים והפיצוי הכספי כלכלי כדי שהמשפחות האלה לא יקרסו?
גל כהנר:
יש הרבה מענקים שהמדינה ביחד עם ביטוח לאומי נתנו, צה"ל הקים את קרן הסיוע לאנשי המילואים
גל כהנר:
 אני לא יודעת את המספרים המדויקים, אבל קרן הסיוע עובדת כל הזמן ומקבלת הרבה מאוד פניות
גל כהנר:
 חלק מהשחרורים של אנשי המילואים גם הובילו לפניות נוספות, והמענה ניתן כל הזמן
גל כהנר:
 מי שצריך יכול לפנות
גל כהנר:
 אני לא יודעת את הפרטים של המספרים, אבל הוא נותן מענה, ויש את הקופה ואנשי מילואים ומשפחותיהם יכולים לפנות אליו
גל כהנר:
 זה נותן מענה
מיקי לוי:
 אני דווקא פה רגוע
מיקי לוי:
 רח"ל על הקו? שלחנו אותה לעשות עבודה
מיקי לוי:
 אם אתם יכולים להגיד לי גם תשובות על ההיערכות שלכם בנושא בתי המלון, מרכזים, טיפול הנוער, סמים, הטרדות מיניות, כל מה שאפשר, האם אתם משולבים עם משרד העבודה וכולי וכולי
אלי זיתון:
אני הפרויקטור של כיתות הכוננות, התבקשתי להגיע לכאן ולדבר על כיתות כוננות, אז צר לי
מיקי לוי:
טוב, בוא תגיד ונראה אולי תתרמו לנו לביטחון האישי
אלי זיתון:
שמי אלי, אני הפרויקטור מטעם הסמפכ"ל האחראי על כיתות כוננות במשטרת ישראל
אלי זיתון:
 בדרך כלל אני מופיע בוועדות חוץ וביטחון וביטחון לאומי, התבקשתי להגיע לכאן לתת סקירה קצרה על התהליך שעברנו
אלי זיתון:
     למעשה אחרי ה-7 באוקטובר, בעקבות מצב החירום, הוחלט במשרד לביטחון לאומי על ידי המפכ"ל שצריך להרחיב את כיתות הכוננות
אלי זיתון:
 לא אתן את המספרים פה כי זו ועדה פתוחה לציבור, אבל אם אנחנו מדברים לפני ה-7 באוקטובר על דו ספרתי בתחום הבט"פ אנחנו עומדים היום אחרי חודשיים וחצי על יותר מ-800 כיתות כוננות בתחום הבט"פ, יותר מ-10,000 חברי כיתות כוננות, כאשר יש תפיסת הפעלה סדורה, מודל לגבי כל סוגיית הקמת כיתות כוננות
אלי זיתון:
      עמוד 41 בדוח מתייחס למודיעין עילי שזה לא באחריות משטרת ישראל, על איזה ביקורת שנעשתה שם, זו אחריות של צה"ל
אלי זיתון:
 החלוקה ברורה בין צה"ל למשטרה, ואיפה שתחום הבט"פ כיום אין יישוב או רשות או עיר שלא הקמנו כיתות כוננות
אלי זיתון:
 מבחינת ההפעלה, יש פו"ש סדור של משטרת ישראל גם במג"ב
אלי זיתון:
 עד כאן מבחינתי
מיקי לוי:
מה התוכניות לגבי כיתת כוננות להמשך? אימונים? תחזוקה? אחסנת נשק? הפחד שלי שזה יגלוש למקומות אחרים, מדובר בכלים ארוכים, זה כבר לא אקדחים
אלי זיתון:
נכון
אלי זיתון:
 למשטרת ישראל יש תוכנית ליום שאחרי, יש חלוקה לטווח קצר לגבי יישום התוכנית
אלי זיתון:
 אנחנו מדברים בסופו של דבר על גיוס של 21,000 מתנדבים לטובת כיתות הכוננות
אלי זיתון:
 כל חבר כוננות במשטרת ישראל הם מתנדבי אבטחה, ולכן יש תוכנית סדורה לגבי גיוס והכשרה
אלי זיתון:
 אנחנו מדברים על מספרים עולים בשנה, כמו שאנחנו עם השוטרים, גם במכללה לשוטרים וגם בבית ספר ללוט"ר של מג"ב
אלי זיתון:
 לגבי כל סוגיית האפסנה, האחסנה של כלי הנשק, אנחנו מבינים שככל שהימים חולפים, אז אם מתחילת התהליך אנשים הלכו איתם עליהם, חלק התוכנית התקציבית 2024, המשרד ירכוש עבור המתנדבים, חלק מהכספות בבתים שלהם וחלק יהיו במרכזים פזורים בתוך הערים
אלי זיתון:
 יש תוכנית סדורה לגבי כל סוגיית האפסנה של כלי הנשק
מיקי לוי:
 משרד הפנים בבקשה
וחיד חשאן:
וחיד חשאן, מנהל תחום חירום וביטחון במשרד הפנים, לדיון הזה התבקשנו לתת התייחסות לגבי הנושא של המיגון וחוק הג"א
וחיד חשאן:
 לגבי חוק הג"א, זה מבוצע בשיתוף עם פיקוד העורף, כל הנושא החל מפרסום החוזר של חוק הג"א עד לקיום הביקורות וביצוע הביקורות מול הרשויות המקומיות
וחיד חשאן:
 לגבי המיגון, זה נושא שהוא באחריות מלאה של פיקוד העורף
מיקי לוי:
שאלה לגבי המיגון – דיברתי גם עם פיקוד העורף בוועדה הזו וגם ראיתי פרסומים של אפשרות רכישת מיגוניות פרטיות על ידי אזרחים, אם אינני טועה, המיגונית הקטנה עולה 60,000 שקלים, הגדולה 90,000 שקלים, של ארבעה מטר
מיקי לוי:
 מה שחשוב בעיני: האם הוסרו המגבלות של ההנחה שלהם? המיגונית מגיעה מוכנה, ואם יש לי חצר פרטית, האם הוסרו כל המגבלות של ההנחה של אותן מיגוניות בחצרות הפרטיות או לצורך העניין בחצר או בשטח פרטי של בניין משותף? אם אני גר בבניין משותף ואין מקלט, הייתי מזמין ארבע מיגוניות כאלה והתושבים היו משתתפים
מיקי לוי:
 האם הוסרו המגבלות האלה או עדיין – רישיונות, בעיות, עניינים, שנה וחצי לכל דבר כזה?
וחיד חשאן:
אין לי תשובה כרגע
וחיד חשאן:
 אבדוק את הנושא
מיקי לוי:
אני מבקש תשובה כתובה בבקשה לוועדה
מיקי לוי:
 מה הדרישות להנחת מיגונית בחצר פרטית או בשטח פרטי של בניין מסוים בתוך תוואי הבניין
מיקי לוי:
 אם הבניין הוא בניין משותף, יש לו חצר אחורית
מיקי לוי:
 לדוגמה אצל הבת שלי בתל אביב יש חצר אחורית, אפשר לבוא ולהכין ארבע מיגוניות כאלה, כי לרוץ למקלט העירוני זה בערך קילומטר וחצי – בלתי אפשרי עם ילדים
מיקי לוי:
 זו השאלה, האם כל המגבלות האלה הוסרו, זה נעשה הרבה הרבה יותר קל מבחינת המדינה
מיקי לוי:
 תשובה בבקשה לוועדה עצמה
מיקי לוי:
 משרד המשפטים? איננו
מיקי לוי:
 יש פה מישהו באולם שרוצה להגיד משהו ואני דילגתי עליו או לא נתתי לו? אין
מיקי לוי:
      קודם כל תודה רבה לכם, משרד מבקר המדינה, על זה שפתחתם לנו דלת והצלחנו לקיים דיון מתכלל
מיקי לוי:
 לא בדיוק צמוד לתלונות הציבור, אבל זה בהחלט נתן לנו מקפצה כמו שאר הדיונים האחרים
מיקי לוי:
 ומבחינתי זה היה חשוב מאוד
מיקי לוי:
 אני מברך על כך שזה נעשה באמצע הלחימה
מיקי לוי:
  ואת לא בדיוק הכתובת
מיקי לוי:
 כמו שהיה ניתן להפיק דוח מכובד, מדויק, באמצע לחימה, את יכולה למסור למבקר בשמי, בשם הוועדה, שהנה ההוכחה שאפשר
מיקי לוי:
 הדרישה שלי ממנו הייתה להפיק דוח ביניים על ה-7
מיקי לוי:
 לא צריך ללכת לצה"ל, לא צריך לבלבל לאנשים את הראש, לא צריך ללכת לשב"כ, הכול גלוי
מיקי לוי:
 הכול גלוי ולצערי לא קיבלתי תשובה
מיקי לוי:
 אני לא יכול לחכות לדוח שלכם בעוד שנה וחצי
מיקי לוי:
 אמרתי לו את זה
מיקי לוי:
 כתבתי לו את זה
מיקי לוי:
 למה אני אומר את זה? לא כדי להשתמש בך כמי שמביאה כיונת דואר, סליחה על המילה, אני משתמש בדוח שאת קיימת שזה אפשרי – כי אומרים לי זה בלתי אפשרי
מיקי לוי:
 אפשר להגיש דוח ביניים
מיקי לוי:
 אפשר להגיש דוח ביניים והוועדה עומדת על כך
מיקי לוי:
 לצערי נעניתי בשלילה עד היום
מיקי לוי:
 והוועדה לא תשקוט ולא תנוח עד שזה יקרה
מיקי לוי:
 אתם יכולים למסור את זה,  זה נכנס לפרוטוקול
מיקי לוי:
 יש שני מכתבים שמונחים על שולחנו
מיקי לוי:
 על המכתב האחרון קיבלתי תשובה שהם מתכננים וכולם מגויסים
מיקי לוי:
 לי אין זמן
מיקי לוי:
 לאנשים שנפגעו אין זמן
מיקי לוי:
 למערכות שצריכות להתחיל לתקן – אין זמן
מיקי לוי:
 שנינו יודעים בדיוק, גם המבקר וגם אני, למה אני צריך את הדוח הזה
מיקי לוי:
     אני מתנצל אבל - - -
אסתר בן חיים:
אם תרשה לי רק ברשותך בכל זאת - -
מיקי לוי:
כי בכל זאת את הגשת דוח
אסתר בן חיים:
- - משהו בנוגע לנציבות, מאחר ואני יודעת שהוועדה הזו מאוד חשובה לציבור והדיון כאן מוקלט ואני מעוניינת מאוד לפנות לציבור ולהגיד שהתלונות שלכם חשובות לנו
אסתר בן חיים:
 אנחנו רוצים שתפנו אלינו, כי בדיוק כפי שראינו, תלונה אחת יכולה להביא לשינוי ולתיקון של ליקוי רוחבי
אסתר בן חיים:
 וכפי שאמרתי גם קודם – התלונות שמגיעות אלינו, בסופו של דבר מהוות גם תשומה לביקורת אחר כך שעושה את הביקורות שלה
אסתר בן חיים:
 ולכן כל כך חשוב שאנחנו בזמן אמת נקבל את התלונות שלכם, נוכל לשקף אותם גם לגופים עצמם וגם לראות שדברים נעשים
אסתר בן חיים:
 שוב, בכובע שלנו כנציבות תלונות הציבור
מיקי לוי:
אני מחזק את מה שאמרת, ואני גם כן פונה לציבור: תפנו למבקר המדינה כי התלונות שלכם משמשים ומשמשות בסיס
מיקי לוי:
 תלונה אחת משמשת כבסיס לתיקון מכלול של דברים במערכת הממשלתית, במערכת המשרדים עצמם שמחויבים לתת לנו את השירותים האלה
מיקי לוי:
 אני רוצה להודות לכל מי שהגיע
מיקי לוי:
 היה דיון חצי סוער, לא ממש סוער
מיקי לוי:
 תודה רבה למי שבא
מיקי לוי:
 היום יום שלישי, כ"ז בשבט התשפ"ד, אני מתכבד לפתוח את ישיבתה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא מוכנות המדינה לרעידות אדמה - תשתיות לאומיות ומבנים, דוח 2024
מיקי לוי:
 למעשה דיון מעקב
מיקי לוי:
      היום ה-123 לפרוץ המלחמה ו-136 מאזרחינו עדיין נמצאים בשבי החמאס
מיקי לוי:
 נקווה שצה"ל יכריע את החמאס בימים הקרובים והחטופים, אזרחינו, יחזרו בשלום לביתם
מיקי לוי:
      בדיוק לפני שנה התקיים בוועדה הזו דיון בנושא מוכנות המדינה לרעידות אדמה, הגורמים המומחים היושבים כאן חלקם התריעו כי ישראל נמצאת באזור שמועד לרעידות אדמה וכי ההשפעה תהיה עצומה והרסנית, פגיעה בבני אדם ובמבנים, כל הנוכחים הסכימו כי היערכות מקדימה תצמצם פגיעה בנפש ובתשתיות, תמנע קריסת תשתיות ומבנים
מיקי לוי:
 אני יכול להגיד כבר בשולי הדברים שהצפי הוא בין 7,000 ל-9,000 הרוגים במידה שזה יקרה אם המדינה לא תעשה מעשה ותבצע חיזוק של מבנים
מיקי לוי:
      משרד מבקר המדינה מתריע שנים רבות על הצורך בהיערכות, הוא מפרט אחת לכמה שנים את מכלול הליקויים בתחום התשתיות ושירותים ציבוריים
מיקי לוי:
 בדיון הקודם עלתה שאלת התקצוב וכמובן ביקשנו לבדוק כמה כסף נוצל מהתקציב שהועמד לנושא, מעיון בדוח החדש ובחינה של נקודות הביקורת בו, אני חייב להגיד שאני עדיין מזועזע מהממצאים אשר מצא מבקר המדינה
מיקי לוי:
 תקצוב ההיערכות הממשלתית 'מגן צפון', שהתקבלה בהחלטת ממשלה 302ב', 5 מיליארד שקל
מיקי לוי:
 למיטב הבנתי נמצא מקור תקציבי רק ל-890 מיליון
מיקי לוי:
      עמידות מבני מגורים, יש 350 מיליון שלא יודעים איפה הם, או אולי תהיה לנו עכשיו תשובה
מיקי לוי:
 עמידות מבני מגורים, יישום תמ"א 38
מיקי לוי:
 יותר מעשור לאחר שאושרה תמ"א 38 היא לא השיגה את מטרתה העיקרית ולא חיזקה את רוב מבני המגורים מפני רעידות אדמה
מיקי לוי:
 להזכירכם, אזור הצפון הוא כעת חזית ונתון לפגיעות מתמשכות של ירי מסיבי
מיקי לוי:
 בדיון הקודם הצפנו את עניין בתי החולים ובתי הספר ביישובי הצפון אשר אינם מוכנים לאירוע מהסוג הזה
מיקי לוי:
      אני רואה בנקודות הביקורת של הדוח החדש באמת חובה לקיים את הדיון הזה
מיקי לוי:
 יש ליקויים בתשתיות הגז, מים, חשמל, תחבורה, עמידות מבני תיירות ומבני תעשייה והרשימה עוד ארוכה ארוכה
מיקי לוי:
      אני מתחבר לדיון הקודם שעשינו פה והדאגה, לא זוכר בדיוק את המספר, אבל נדמה לי 13 בתי ספר או 14 בתי ספר לפי דיווחי משרד החינוך שלא חוזקו ועוד כמה בתי חולים בצפון שלא חוזקו
מיקי לוי:
 אלה מבנים קריטיים
מיקי לוי:
      אני אשתדל לנגוע בכל נקודות הביקורת
מיקי לוי:
 יש סיכוי סביר שחלק מהגופים המבוקרים יצטרכו להגיע שוב להגיע לוועדה, חשוב לי שכולכם תשיבו את מה שאתם יודעים להשיב ואם לא, נלך הביתה נעשה שיעורי בית ונחזור הנה לישיבת מעקב
מיקי לוי:
 אנחנו לא נרד מהנושא הזה, האסון חס וחלילה, אם יתרחש בצפון, בעשר ערים המוקדים האלה הם מוקדי רעידות אדמה, ערים בצפון, וחס וחלילה אם יקרה משהו, הזכרתי פחות או יותר הערכה כמה נזק וכמה פגיעות בנפש יהיו
צחי סעד:
אדוני היושב ראש, שלום לכולם
צחי סעד:
 רעידת אדמה חזקה היא שאלה של זמן, אדוני היושב ראש
צחי סעד:
 רעידת אדמה חזקה, אנחנו מדברים על תרחיש ייחוס קשה, הזכרת פה 7,000 חללים, אנחנו מדברים על אלפי חללים, אלפי פצועים, מאות אלפים פצועים קל, 170,000 מחוסרי בית
צחי סעד:
 אנחנו מדברים על מחוסרי בית, לא רק מפונים אלא שאי אפשר לחזור לבתים שלהם מהבחינה הזאת
צחי סעד:
 היקפים מאוד מאוד גדולים
צחי סעד:
 זה תרחיש הייחוס כמובן
צחי סעד:
 הרעידה יכולה להיות קלה יותר, אבל זה תרחיש הייחוס שמתכוונים אליו, תרחיש מאוד מאוד קשה
צחי סעד:
      רעידת אדמה חזקה היא שאלה של זמן והיא אחד מארבעת האיומים המרכזיים על המדינה, שהמדינה נערכת אליהם, גם כפגיעה באוכלוסייה ובעורף, אבל מצד שני למרות שהנזקים שלה מתוך הארבעה האלה הם הקשים ביותר ההשקעה של המדינה במוכנות לרעידות אדמה היא הנמוכה ביותר, נמוכה גם בהיבטים של כוח אדם, גם בהיבטים של תקציב וגם בהיבטים של תשומת לב ציבורית, תשומת לב של הממשלה שהיא משקיעה בנושא זה, רע מאוד
צחי סעד:
      מצד שני אנחנו מצביעים גם בדוח הזה על זה שההשקעה במוכנות מעבר לעובדה שהיא אמורה לתרום להפחתה בנפגעים, הפחתה בהרוגים, הפחתה בנפגעים בגוף ובסבל האנושי האיום שכרוך ברעידת אדמה היא גם יעילה כלכלית, השקעה במוכנות לרעידות אדמה היא יעילה כלכלית
צחי סעד:
 אנחנו מבינים בדוח נתונים של עד כ-13 דולר החזר על כל דולר שיושקע במוכנות
צחי סעד:
 בדוח קודם הצבענו על ארבעה דולר, זה לא משנה, היחס הזה מובן מאליו לכל בר דעת שהשקעה במוכנות מחזירה את עצמה גם מהבחינה הכלכלית בהקשרים האלה
צחי סעד:
      כאמור זה דוח מעקב שנעשה על דוח מיוחד שמשרד המבקר המדינה פרסם ב-2018, מעקב מורחב, ולמעשה תמונת המצב שמתגלה במעקב הזה היא שהשנים שחלפו מאז, אנחנו מדברים על כמעט שש שנים, השנים שחלפו בוזבזו במידה רבה, הן לא נוצלו לקידום פעולות לשיפור משמעותי
צחי סעד:
 מעט נושאים קודמו ואנחנו נתייחס אליהם פה, אבל כשאתה מסתכל על תמונת המצב ברמה הלאומית הכללית השנים האלה חלפו ובוזבזו וחבל מאוד
צחי סעד:
      אובדן הזמן הזה הוא חמור במיוחד לאור העובדה שרעידות אדמה זה תחום שמתאפיין בצורך בהשקעה ארוכת טווח, זה לא דברים שאפשר לתקן אותם בטווח הקצר, אלה דברים שדורשים תכנון ארוך טווח, תקציבים משמעותיים ותהליכים שלוקחים
צחי סעד:
 חיזוק של מבנים ותהליכים מהסוג הזה מטבע הדברים לוקחים הרבה זמן ולכן אובדן הזמן הזה הוא חמור במיוחד
צחי סעד:
 כאמור, סך הכול שחלף מאז הדוח הקודם, מרביתו בוזבזה
צחי סעד:
     במעקב עולה תמונת מצב עגומה
צחי סעד:
 גם בהיבטים של תכלול הנושא ועדת ההיגוי ללא סמכויות מספיקות, ללא תקציב מספיק, דיברנו על זה גם בדיונים קודמים בהקשרים האלה על זה שנדרש תכלול הנושא ע"י ועדה או גוף שיהיו לו סמכויות חזקות ותקציב
צחי סעד:
 למעשה מה שנדרש פה זה תוכנית רב שנתית עם תקציב רב שנתי שיאפשר טיפול מתמשך בסוגיה הזאת
צחי סעד:
 נכון להיום זה לא קיים, וכמו שאמרתי, השנים חלפו ולצערנו הדברים לא התקדמו בצורה משביעת רצון
צחי סעד:
     בעקבות הדוח הקודם, למעשה בעקבות טיוטת הדוח ולפני פרסום הדוח הקודם, הייתה החלטת ממשלה שקיבלה החלטה לבצע מיגון בצפון, מיגון גם כנגד טילים וגם חיזוק מבנים לרעידות אדמה, תכנית 'מגן לצפון' שדיברה על 5 מיליארד שקלים שהיו צריכים להיות מושקעים במבנים בצפון למיגון כאמור כנגד טילים ורעידות אדמה
צחי סעד:
 למרבה הצער לא אותר מקור תקציבי ל-5 מיליארד האלה, רק ל-18% מתוכם אותר מקור תקציבי והמימוש בפועל היה עוד יותר צנוע, כ-200 מיליון שקל, אחוז זעום ביותר שמעיד גם על הפעולות ורמת ההתקדמות או אי ההתקדמות בתחום הזה גם כשכבר התקבלה החלטת ממשלה בנושא הזה
צחי סעד:
      אנחנו מצביעים בדוח על תמונת המצב בתחום של חיזוק מבנים, בתשתיות, בחינוך, בבריאות, במבנים של כוחות הצלה ועוד נושאים
צחי סעד:
 בסך הכול השורה התחתונה היא שיש מעט התקדמות
צחי סעד:
 בתחום של חיזוק מבני מגורים עדיין נדרשת הכוונה מרכזית לחיזוק המבנים, חיזוק מבני המגורים באמצעות תמ"א 38 שנזכיר לכולנו, תוכנית שנועדה לחיזוק מבנים במקור כנגד רעידות אדמה
צחי סעד:
 הביטול שלה ללא חלופה ראויה למעשה ובלי שניתן איזה שהוא מענה אחר שמאפשר לבצע את חיזוק המבנים האלה גם באמצעות מציאת יכולת מימון וגם יצירת תמריץ לביצוע הדברים האלה, בלי להיכנס לבעייתיות בתוכנית הזאת, אבל היעדר חלופה מתאימה לא יאפשר לחזק מבנים ולקדם את הנושא הזה
צחי סעד:
      לסיכומו של עניין, אדוני היושב ראש, אני קצת מרגיש דז'ה-וו
צחי סעד:
 עשינו פה כמה דיונים בוועדה בשנים האחרונות, הזכרת דיון לפני שנה, היה פה גם דיון בשנת 2018 בדוח הקודם ששם למעשה הוזמן לדיון והופיע ראש המל"ל בשעתו, שבמסגרת החלטת הממשלה שהתקבלה בסמוך להכנת הדוח הוטל עליו לרכז ולתכלל את הנושא הזה, והוא גם נתן פה בוועדה מספר הבטחות, בין היתר לקדם את הסמכויות של ועדת ההיגוי ולקדם החלטת ממשלה בנושא הזה, ולמעשה דובר אז שמתכוונים להביא להחלטת ממשלה בתקופה הקרובה באותה שעה וכו'
צחי סעד:
 לצערנו מסיבות שונות, אנחנו מדברים על שנת 2018, הדברים האלה לא התקדמו
צחי סעד:
      כמו שאמרנו, אנחנו מגיעים לשנת 2024 כשלמעשה ההתקדמות היא די חלשה בהקשר הזה וחשוב לומר, עדיין לא מאוחר
צחי סעד:
 למרות השנים שבוזבזו, למרות הזמן שלא נוצל כנדרש, עדיין נדרש להיערך, להכין תוכנית רב שנתית, עם תקצוב רב שנתי ותשומת לב מתאימה ומתן סמכויות לגורם מתכלל ולהתחיל לקדם את הנושא הזה
צחי סעד:
 חייבת להיות נקודת התחלה, חייבת להיות תוכנית רב שנתית כדי שכשיש תהפוכות פוליטיות כאלה ואחרות עם חילופי ממשלות, חילופי שרים וחילופי תפקידים וכו' עדיין תהיה תוכנית שתוכל להמשיך לרוץ גם ברקע של השינויים האלה
צחי סעד:
      ברשותך, נמצא איתנו פה דוד בר, מנהל האגף, שהיה האחראי על הכנת הדוח, וגם מר נתן שטיבלמן, סגן מנהל האגף, אני אבקש מהם להציג בקצרה את עיקרי הממצאים
נתן שטיבלמן:
בוקר טוב
נתן שטיבלמן:
 הדוח הזה הוא דוח מעקב על הדוח מ-2018, בדקנו בדוח הנוכחי את הפערים במוכנות בין הדוח הקודם למצב הנוכחי וכמו כן הוספנו עוד כל מיני נושאים שרצינו לבדוק ולא הספקנו במסגרת הדוח הקודם
נתן שטיבלמן:
 התמקדנו בדוח הנוכחי גם בתשתיות חינוך, ההיבטים הרגולטוריים, תשתיות בריאות וחיזוק מבני מגורים
נתן שטיבלמן:
      כמו שדובר, תרחיש הייחוס, כולנו מכירים אותו, אנחנו מדברים פה על 7,000 הרוגים ו-9,000 פצועים קשה ובינוני, עשרות אלפים מחוסרי בית ועשרות אלפי בניינים עם הרס כבד ולכן, כמו שצחי אמר, צריכה להיות תוכנית רב שנתית וככל שיהיה מוקדם יותר כך אנחנו נספיק יותר
נתן שטיבלמן:
      על כל דולר שאנחנו משקיעים בהיערכות אנחנו עשויים לחסוך כ-13 דולר לאחר רעידת אדמה, ההיקף הכספי של הנזק שמוערך נכון ל-2010 הוא בין 25 ל-50 מיליארד דולר בעקבות רעידת אדמה
נתן שטיבלמן:
      על כל הנושא הזה של היערכות מופקדת הוועדה להיערכות לרעידות אדמה, אולם בוועדה עובדים רק שלושה אנשים ויש לה אפס סמכויות כלפי הגופים האחרים, משרדי ממשלה וכדומה
נתן שטיבלמן:
      לגבי חיזוק מבנים, ב-18 השנים האחרונות חוזקו במסגרת תמ"א 38 כ-2,800 מבנים, שזה בערך 3
נתן שטיבלמן:
6% מכלל המבנים שמחייבים חיזוק
נתן שטיבלמן:
 70% מבתי החולים הכלליים אינם עומדים ברעידות אדמה באופן מלא ובתי החולים כזכור חייבים להמשיך לתפקד גם לאחר רעידת האדמה
נתן שטיבלמן:
 נכון להיום 87 בתי ספר חוזקו מתוך 1,600, יש עוד כמה עשרות ואולי טיפה יותר מבנים שנמצאים בשלבים כאלה ואחרים של תכנון ובדיקה
נתן שטיבלמן:
     לגבי ועדת ההיגוי
נתן שטיבלמן:
 כמו שאמרתי, הוועדה היא הגוף היחידי כמעט במדינה שמתעסק מבוקר עד ערב בנושא של רעידות אדמה, אבל בוועדה עובדים רק שלושה אנשים
נתן שטיבלמן:
 זה לא מספיק להיקף המטלות שעומדות בפניה
נתן שטיבלמן:
 כמו כן התקציב של הוועדה קוצץ מ-2016, שהיה 15 מיליון שקל, הוא קוצץ ל-6 מיליון שקלים, ירידה של 60%
נתן שטיבלמן:
 מוצע כמובן שכל הנוגעים בדבר, משרד האוצר, משרד הביטחון ורח"ל, יקבעו את המשאבים הנחוצים לוועדה, למען המטלות שמוטלות עליה
נתן שטיבלמן:
      סמכויות
נתן שטיבלמן:
 כמו שצחי אמר, לבקשת מל"ל ועדת ההיגוי גיבשה ב-2018 הצעת מחליטים שתכליתה להסדיר את עצמאותה וסמכויותיה
נתן שטיבלמן:
 הוועדה הגישה בשנים 2019 עד 2021 את הצעת המחליטים, אבל הבקשה הזאת לא קודמה הלאה וכפועל יוצא אין עדיין לוועדה סמכויות לחייב את משרדי הממשלה, גופי תשתית ורשויות מקומיות לפעול בהתאם להנחיות הוועדה
נתן שטיבלמן:
      דיונים בוועדת השרים
נתן שטיבלמן:
 ועדת השרים האזרחית למצבי חירום אמורה להתכנס כדי לדון בנושאים האופרטיביים, גם בנושאים הקשורים לרעידות אדמה
נתן שטיבלמן:
 מ-2016 לא התכנסה הוועדה ודנה בנושא שקשור לרעידות אדמה
נתן שטיבלמן:
 היה דיון אחד של עדכון לגבי מערכת תרועה, אבל לא היו נושאים אחרים שהועלו והתקבלו החלטות לגביהם
נתן שטיבלמן:
      לגבי תמ"א 38
נתן שטיבלמן:
 18 שנים מאז שאושרה תמ"א 38
נתן שטיבלמן:
 כמובן היא לא השיגה את המטרה, עד היום חוזקו רק כ-4,700 בניינים, 2,700 חוזקו, 4,700 נמצאים בשלבי תכנון כאלה ואחרים, זה בסך הכול 6% מכלל המבנים שמחייבים חיזוק
נתן שטיבלמן:
 התמ"א חלה יותר באזורי הביקוש ולא באזורים שקרובים לקווי השבר
נתן שטיבלמן:
 באזורים האלה חוזקו עד היום במסגרת התמ"א כ-700 בניינים בלבד
נתן שטיבלמן:
      לגבי תחליף לתמ"א 138
נתן שטיבלמן:
 התמ"א נוסדה בעקבות כך שפינוי בינוי לקח המון שנים, גם לפני 20 שנה פינוי בינוי היה יכול לקחת כ-11 שנים, תמ"א 38 נועדה לחזק בניינים נגד רעידות אדמה בזמן קצר יחסית
נתן שטיבלמן:
 ב-2022 התקבלה בכנסת הצעת חוק להחליף את תמ"א 38 בתיקון 139
נתן שטיבלמן:
 תיקון 139 גם מאפשר חיזוק נגד רעידות אדמה, אולם הוא שם דגש רב יותר על היבטים של התחדשות עירונית ומה שאנחנו מציינים זה שאפשר להחליף, אם מחליטים להחליף את תמ"א 38 אפשר להחליף אבל צריך לוודא שהחלופה הזאת תיתן מענה מלא כמו שתמ"א 38 אמורה הייתה לתת מענה, כלומר לחזק בניינים בזמן קצר והזמן הוא קריטי בנושא הזה
נתן שטיבלמן:
     חיזוק מבני מגורים, החלטה 302ב'
נתן שטיבלמן:
 התקבלה החלטה 302ב' לחזק בניינים, מיגון העורף בפני טילים ושיפור המוכנות לרעידות אדמה, הוקצה תקציב של 5 מיליארד שקלים בין השנים 2019 עד 2030, בפועל נמצא מקור תקציבי ל-890 מיליון שקל, שזה כ-18%, מומשו מתוך זה 186 מיליון ₪ נכון ל-2022 ורק 7 מיליון ₪ הם לטובת חיזוק נגד רעידות אדמה
נתן שטיבלמן:
 כמובן זה לא מספיק וצריך למצוא את המקור התקציבי ולחזק כמה שיותר מבנים גם במסגרת התכנית הזאת
נתן שטיבלמן:
      דיור ציבורי
נתן שטיבלמן:
 עד 2016 חוזקו כ-113 בניינים, בין 2016 עד 2022 נמצאו בתהליך חיזוק עוד כ-100 בניינים והתוכנית של משרד השיכון זה לחזק עד 2028 עוד 126 בניינים
נתן שטיבלמן:
 בפועל קיימים עוד כ-1,000 בניינים של הדיור הציבורי הסמוכים לקווי השבר שצריך לחזק
נתן שטיבלמן:
 אם יחליטו לחזק את כל הבניינים האלה ייקח בקצב הנוכחי כ-48 שנים לחזק את כל הבניינים
נתן שטיבלמן:
      לגבי מוכנות תשתיות אנרגיה
נתן שטיבלמן:
 חל שיפור בחלק מהתשתיות ביחס לדוח הקודם, אולם יש עדיין תשתיות, למרות שקיימת תוכנית בחברת החשמל כ-63 מהמבניים עדיין לא חוזקו, עדיין אין סמכויות לרשות המים על כל ההתארגנויות האזוריות כדי להנחות אותם והמצב דומה גם ביהודה ושומרון שאין לקמ"ט המים ולרשות המים שם סמכויות מתאימות
נתן שטיבלמן:
      לגבי מוסדות חינוך
נתן שטיבלמן:
 כמו שאמרתי, נכון להיום 87 מוסדות חינוך, שזה 5%, חוזקו נגד רעידת אדמה, אבל יש לציין שבשנים האחרונות ניצול התקציב לנושא הזה השתפר
ולדימיר בליאק:
השתפר בכמה?
צחי סעד:
מ-49% ל-68%
נתן שטיבלמן:
לגבי מוסדות חינוך במבנים טרומיים, כ-10% מהמבנים של מוסדות חינוך הם מבנים טרומיים
נתן שטיבלמן:
 עד היום חוזקו רק שניים והחליטו להרוס 27, אבל זה בסך הכול 16% מכלל המבנים
נתן שטיבלמן:
 לגבי כל היתר עדיין לא החליטו
נתן שטיבלמן:
      לגבי בתי חולים, 70% מבתי החולים הכלליים אינם עמידים באופן מלא בפני רעידת אדמה וכ-66% מבתי החולים האלה, התשתיות הקריטיות שלהם גם כן לא עמידות בפני רעידת אדמה