GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הילה גלוזמן:
 רק עכשיו, בנובמבר, חברת "מעלות" אשררה את דירוג החברה, דירוג גלובאלי טריפל B פלוס, שהוא עם אופק יציב כך שהחברה, למרות כל האתגרים, מתנהלת בסדר גמור
הילה גלוזמן:
 אנחנו גם נמצאים שם ועוקבים ומפקחים אחרי הפעילויות וכל מה שקורה בחברה
מיקי לוי:
גברתי, את יכולה אולי ב"שלוף" ואם לא, תלחשי לנו באוזן, מה הרווח המצרפי של החברות הממשלתיות בשנת 2022
מיקי לוי:
 הדוחות הסתיימו זה מכבר
מיקי לוי:
 על 2023 אני לא שואל כי יש לנו עוד חמישה חודשים לפחות
הילה גלוזמן:
הרווח המצרפי של החברות הממשלתיות הוא שקוף ומפורסם אצלנו באתר של רשות החברות, אני אסתכל תכף ואגיד, אין בעיה
מיקי לוי:
אני אשמח כי אני לא הסתכלתי
הילה גלוזמן:
אין בעיה, אני אבדוק ואתייחס
מיקי לוי:
שיהיה רשום לי לבדוק את 23 ולעשות השוואה
מיקי לוי:
 זה ייקח לי חמישה חודשים
הילה גלוזמן:
אז לגבי 22 אין בעיה, זה פומבי
מיקי לוי:
גם חבר הכנסת ולדימיר בליאק, שהוא רואה חשבון בהשכלתו וגם אני, ככלכלן, נבדוק ונעשה השוואה
מיקי לוי:
 זה מעניין אותנו, נכון?
מיקי לוי:
נגה - ניהול מערכות החשמל, בבקשה
בר כהן:
בוקר טוב
בר כהן:
 אני מחברת "נגה"
בר כהן:
 נשאלנו לגבי יצרני חשמל פרטיים בשלוש השנים האחרונות
בר כהן:
 אז מ-2021 נוספו חמישה יצרנים פרטיים חדשים בהספק של למעלה מ-1,000 מגה וואט, כשבחודשים הקרובים יצטרפו עוד שניים נוספים שנמצאים כרגע בעיכוב אבל הם ייכנסו ממש בחודשים הקרובים להספק של 500 מגה וואט נוספים
בר כהן:
 אם נוסיף את שלושת היצרנים שהופרטו מחברת החשמל בהספק של כ-2,300 ונחבר את עשרת היצרנים האלה מתוך 26 יצרנים בסך הכל היום, אנחנו מדברים על תוספת של 4,000 מגה וואט בייצור קונבנציונאלי, לא כולל ייצור סולארי מפוזר
בר כהן:
 ולכן, אנחנו מדברים על שלוש השנים האחרונות כשינוי של למעלה מ-25%, שזה שינוי משמעותי לעומת הדוח
בר כהן:
     לגבי הייצור בפחם – בשנת 2023 בוצע ייצור ב-21% פחות לעומת שנת 2022 בייצור בפחם
בר כהן:
 זה נבע ממספר גורמים ובכללם גם מעבר של יחידת ייצור אחת באתר "רוטנברג" לגז, שגולמה בתוך ירידת האחוזים האלה
בר כהן:
 המגמה היא, ככל שניתן, לעמוד בלוחות הזמנים ולהפסיק לייצר בפחם עד לשנת 2025, בהתאם לתכניות, כאשר הפחם יישאר כדלק אסטרטגי למצבי חירום שונים בהם לא יהיה גז
מטי צרפתי הרכבי:
ותמשיך לפעול יחידה אחת ב"אורות רבין"?
בר כהן:
כמו שאמרתי, כרגע התכנית של משרד האנרגיה והתכנית שכולנו מנסים לפעול לפיה היא מעבר למשק ללא ייצור סדיר בפחם, ואני מדגיש – ייצור סדיר בפחם כי עדיין יצטרכו להניע אותו מדי פעם בפחם כדי לשמור על כשירות, כמו שעושים עם דלק וסולר מדי פעם אבל הייצור עצמו, עד סוף שנת 2025, אמור להיות ללא פחם
בר כהן:
 יחידות 1-4 ב"אורות רבין" – אני מניח שמנכ"ל חברת החשמל ידבר על זה, כבר עכשיו בתהליך של בנייה של שני מחז"מים חדשים, 70,80, ולא ספרתי אותם בתוך היחידות הנוספות שייכנסו כי כרגע היא עדיין בתוך חברת חשמל
בר כהן:
 וכש-70 ו-80, שני המחז"מים החדשים יהיו פעילים, היחידות הישנות ב"אורות רבין", 1-4, יצאו מייצור סדיר וייכנסו לשימור
בר כהן:
 5-6 יהיו יחידות כלל-דלקיות וייצרו בשגרה בגז, ובמצבי משבר אנרגטי יחזרו לייצר בפחם
קריאה:
או סולר
בר כהן:
או סולר אבל שוב, העדיפות המשקית תהיה לייצר שם בפחם, ולכן אמרתי שהם כלל-דלקיים אבל העדיפות תהיה לפחם במצבים האלה, כדי לשמור את הסולר ליחידות שלא יודעות
בר כהן:
 הפחם, נקרא לזה הנשק האסטרטגי של משק החשמל במצבים של מחסור בגז
בר כהן:
 ולכן, אנחנו רואים את הפחם נשאר לחירום בלבד
בר כהן:
 חירום זה לא מלחמה אלא מצבי חירום ומשברים אנרגטיים, לאור התלות שיש לנו בשלושה ספקי גז ובמערכת אחת
מטי צרפתי הרכבי:
והגדלה ב-25% ביכולת ייצור החשמל, יש לה היום מענה במערכת ההולכה?
בר כהן:
יש הרבה מאוד פעולות שמתבצעות בהקשר הזה
בר כהן:
 כחלק מ"חרבות ברזל", ניתן סוג של "אור ירוק" כדי לקדם עוד יכולת ייצור להזרמת חשמל ממתקנים פוטו וולטאים בדרום
בר כהן:
 האם יש מענה הרמטי? התשובה, אני חושב שכולנו מכירים
בר כהן:
 האם זה משתפר כל הזמן? התשובה – זה משתפר כל הזמן, וב"חרבות ברזל" בוצע ניסיון נוסף כדי לעשות את זה, כשהמשלימה של זה תהיה עתידית אגירת חשמל
מיקי לוי:
      בבקשה, שני מיליארד שקל?
הילה גלוזמן:
2
הילה גלוזמן:
4 מיליארד שקלים רווח נקי מאוחד של החברות הממשלתיות בשנת 22
מיקי לוי:
העברתם לאוצר כבר?
הילה גלוזמן:
בקרוב
מיקי לוי:
מה זה בקרוב? תני לנו תקווה, אני יודע
הילה גלוזמן:
זה אמור להגיע
הילה גלוזמן:
 אתמול, במסגרת התקציב - -
ולדימיר בליאק:
זה אושר במסגרת התקציב, נכון?
הילה גלוזמן:
 אתמול, במסגרת התקציב, אושר כל הנושא הזה של העברת הדיבידנד שהוכרז, אז אני מאמינה שזה יקרה בחודשים הקרובים
הילה גלוזמן:
 נדמה לי שבמחליטים נקבע עד יוני 24
מיקי לוי:
4 מיליארד זה יפה
מיקי לוי:
     רשות החשמל, בבקשה
רבקה לויפר:
האמת שלא ממש נשאלנו שאלות ואני אשמח להתייחס אם יש שאלות
מיקי לוי:
תסבירי לנו את המחירים, את השביתה שלכם על זה, איך נקבע, מה נקבע? אנחנו מודאגים
רבקה לויפר:
אני סמנכ"לית כלכלה ברשות החשמל
רבקה לויפר:
 לובי 99 דייקו במה שהם אמרו אבל אני כן אתן את התמונה הרחבה יותר כדי להבין: אלמלא מכירת תחנת "אשכול", מחירי החשמל היו עולים עכשיו ב-15% ולא ב-2
רבקה לויפר:
6, כמו שעשינו
רבקה לויפר:
 אני גם אדייק משהו שנאמר על-ידי מבקר המדינה - -
מיקי לוי:
תסבירי
רבקה לויפר:
אני כבר אסביר
רבקה לויפר:
 לא הרפורמה גרמה לעליית המחירים בחשמל אלא בשנתיים האחרונות אנחנו מתמודדים עם עליה מאוד דרמטית במחירי הפחם בעולם
רבקה לויפר:
 אם אנחנו משווים את עצמנו - -
ולדימיר בליאק:
היא לא נעצרה?
רבקה לויפר:
היא נעצרה
רבקה לויפר:
 אני אסביר את כל הדברים
רבקה לויפר:
 אם אנחנו משווים את עצמנו למדינות ה-OECD, אנחנו נמצאים בחלק התחתון של המחירים
רבקה לויפר:
 כלומר המחירים בישראל עלו מאוד, ואנחנו כל פעם נכנסים לתהליך הזה באמת מתוך עבודה מאוד מעמיקה מכיוון שהחוק, מצד אחד מחייב אותנו להחזיר עלויות
רבקה לויפר:
 חברת חשמל, חברת "נגה", יצרני חשמל, הם צריכים להחזיר עלויות, המשק הזה צריך לפעול
רבקה לויפר:
 מצד שני, בוודאי שאנחנו לא מעוניינים להעלות את העלויות מעבר למה שנדרש, ולכן אנחנו כל פעם יושבים על המדוכה גם מבחינת בקרת עלויות אבל גם מבחינת לראות האם יש עוד מה לעשות
רבקה לויפר:
     המציאות שנתקלנו בה השנה היא כך: מחירי הפחם ירדו קצת, זו הייתה נקודת האור, הם עדיין לא הגיעו לרמה מספיק נמוכה אבל הם מעט ירדו
רבקה לויפר:
 הצורך בפיתוח במשק גדל מאוד, המקטעים שגדלו הם דווקא מקטעי ההולכה ומקטעי החלוקה אבל שאר הפרמטרים החיצוניים היו מאוד-מאוד בעייתיים – מדד המחירים, הריבית, כל הדברים האלה יצרו עלויות מאוד משמעותיות השנה
רבקה לויפר:
 נוספה על זה עוד תופעה שהיא בנבכי בניית התעריף וקוראים לה "ירידת ביקושים"
רבקה לויפר:
 הרי איך אנחנו בונים את התעריף? אנחנו מחשבים מה העלות, נגיד 100, זו עלות מוכרת, ונניח שיש 100 צרכנים או 100 קוט"שים – נצרכים בשנה 100 קוט"שים, אז אנחנו אומרים: אוקי, כל אחד ישלם בשנה הבאה שקל
רבקה לויפר:
 אבל אם צרכו רק 90 קוט"שים, אז בסוף השנה אנחנו צריכים לקחת את ה-10 שקלים שלא שולמו ולהחזיר אותם
רבקה לויפר:
 השנה אנחנו מתמודדים עם ירידת ביקושים שהייתה בגלל מזג אוויר בחורף
רבקה לויפר:
 היה מזג אוויר מדי נוח ואפשר להאשים את משבר האקלים אבל אפשר לתת לזה המון סיבות אבל זאת העובדה, שצרכו פחות בחורף
רבקה לויפר:
 אגב, ירידת צריכה מתקשרת גם לירידה בצמיחה בדרך כלל, ירידה בפעילות הכלכלית במשק, וכמובן שהמלחמה גם עכשיו, בחודשים האחרונים, היו ירידות ביקושים משמעותיות
רבקה לויפר:
     אז עם הדבר הזה אנחנו צריכים להתמודד, ובעצם נפל לחלקנו ופה גם חברת החשמל עסקה בנושא של מכירת "אשכול" בצורה מעוררת הערכה, ואנחנו צפויים לקבל הכנסה
רבקה לויפר:
 העסקה כבר חתומה, זה לא על הקרח, אנחנו מסרבים להכניס כספים שהם לא ודאיים אבל כאן אמרנו שניקח את הסיכון המחושב הזה של חצי שנה של עסקה שכבר נחתמה וכספים שאנחנו כבר יודעים לאן הם צריכים להגיע
רבקה לויפר:
 אז קודם כל, מתוך תשעה מיליארד, סדר גודל של ארבעה מיליארד פלוס, חברת החשמל אמורה לקבל לידיה עבור כספים שהיא הוציאה – עבור הון, עבור קרקע, עבור דלקים
רבקה לויפר:
 את יתרת הכסף, אנחנו רוצים להחזיר לצרכנים ולכן לא העלינו את התעריף במלוא העלייה שהיינו צריכים להעלות
רבקה לויפר:
     עשינו גם דבר נוסף – כנגד כספי מכירת "אשכול", אנחנו הצבנו עלויות שהן במהותן חד-פעמיות
רבקה לויפר:
 לא הכל אבל כמעט כל העלויות הן חד-פעמיות
רבקה לויפר:
 יש לנו חוב של פחם בסך של כמעט שני מיליארד, שאנחנו, הצרכנים, עדיין חייבים לחברת החשמל מהשנים הקודמות כי אמנם העלנו את מחיר החשמל בסדר גודל, כפי שנאמר, בכמעט 20% אבל מחירי הפחם היו גבוהים יותר
רבקה לויפר:
 זו הייתה תולדה של מלחמת רוסיה ואוקראינה וגם מעין ירידת ביקושים עולמית שגרמה ליצרנים לייצר פחות
רבקה לויפר:
 זה היה הסיפור של הפחם והוא מאחורינו אבל עדיין יש לנו חוב
רבקה לויפר:
      את כל הסיפור הזה אני מספרת כדי לספר מה אנחנו עושים כדי לא להעלות את מחירי החשמל באופן כל-כך דרמטי של 15%, וזו התוצאה שלנו
מיקי לוי:
 שמטו לנו את השטיח קצת מתחת לרגליים אבל אם אלה הנתונים אז אלה הנתונים
לינור דויטש:
למה? שום דבר שהיא אמרה פה לא משך את מה שאמרנו קודם - - -
מיקי לוי:
לינור, אבל היא פירטה בדיוק ויכולנו להיות במקום אחר לולא הפעולות שלהם עם - - - מחירי החשמל לצרכן
לינור דויטש:
אני אגיד לך יותר מזה ואפשר להסתכל על זה מכל מיני זוויות
לינור דויטש:
 ההטבות היו יכולות להיות אחרות אם היו באמת נלחמים פה על הגז והיה אפשר להוריד את מחיר החשמל
לינור דויטש:
 לצורך העניין, הייתה טענה של חברת החשמל שמחירי החשמל בישראל הם זולים יותר ביחס לעולם, אבל מה? הם משווים למדינות שלא באמת מפיקות
לינור דויטש:
 אנחנו, כמדינה מפיקת גז עם התחדשות אדירה, לא הולכים פה על ה - - - שיכולים להמשיך ולבזר את האנרגיה המתחדשת מחשמל
לינור דויטש:
 לא נלחמים באמת במונופול הגז והעלויות פה הן גבוהות מאוד ביחס למדינה מפיקה, לא ביחס למדינה שמייבאת
לינור דויטש:
 אז אם אתה מסתכל על הנתונים האלה, המחירים פה בפוטנציאל נמוך הרבה יותר, אז הכל זה שאלה באיזה זווית אתה מסתכל על הדבר הזה
לינור דויטש:
 לכן, כל מה שהיא אמרה, זה רק אומר שרשות החשמל מבחינתה עשתה את העבודה שלה אבל זה לא אומר שהיא לא משכה את השטיח
מיקי לוי:
הפיקוח על מחירי הגז עבור החשמל הוא באחריות מי?
הילה גלוזמן:
רשות הגז הטבעי
הילה גלוזמן:
 ואגב, הם הורידו את תעריף הגז גם בשנה שעברה
יונתן פלורסהיים:
מחיר הגז בישראל כיום לא הוא לא מפוקח
יונתן פלורסהיים:
 זה לא מחיר מפוקח
מיקי לוי:
גם עבור חשמל
יונתן פלורסהיים:
גם עבור החשמל
יונתן פלורסהיים:
 לחברת החשמל יש חוזה גז ארוך טווח
מיקי לוי:
ומה ההבדל בינינו לבין אירופה למשל במחיר הגז עבור החשמל? כי אנחנו בכל זאת מדינה מפיקה
יונתן פלורסהיים:
אין לי את הנתונים פה אבל מחיר הגז בישראל בהשוואה לאירופה, בגדול הוא הרבה יותר - -
לינור דויטש:
אני אתן למנהל המחקר של הלובי, אריאל פז סוויצקי, שהוא דוקטורנט לנושא של מחירי הגז, אז בואו נשמע את הנתונים
אריאל פז סוויצקי:
שלום
אריאל פז סוויצקי:
 אני מנהל המחקר בלובי 99
אריאל פז סוויצקי:
 אנחנו עוקבים אחרי מחירי הגז, כל מחירי הגז המפורסמים
אריאל פז סוויצקי:
 אם משווים את מחירי הגז למחיר בגרמניה, בצרפת, בבריטניה, אז המחיר בישראל הוא יחסית טוב כי אלה מדינות שתלויות בייבוא
אריאל פז סוויצקי:
 לעומת זאת, אם משווים למדינות שמפיקות את הגז בעצמן ועצמאיות, ישראל באופן עקבי מדורגת מהגבוהים ביותר במחיר הגז
ולדימיר בליאק:
באיזה שיעור? מה היחס?
אריאל פז סוויצקי:
נגיד שמחיר הגז כיום בישראל הוא פחות מחמישה דולר, בין ארבעה דולר וחצי לחמישה דולר, בקנדה המחיר לרוב באזור השניים וחצי
אריאל פז סוויצקי:
 בארצות-הברית, ב-2022, המחירים היו יותר גבוהים אבל לרוב המחירים הם פחות מארבע או יותר סביב השלושה דולר ליחידה
ולדימיר בליאק:
אבל יש שוני באופן ההפקה, עד כמה שאני זוכר
אריאל פז סוויצקי:
זה נכון, אבל אנחנו רואים שהדבר שהכי משפיע זה כמה הוא תלוי בייבוא
אריאל פז סוויצקי:
 לדוגמה: להולנד היו מחירים יותר יציבים ונמוכים
אריאל פז סוויצקי:
 ב-2018, כשהיא הפכה להיות תלויה בייבוא של הגז הרוסי, פתאום אתה רואה שמחירי הגז של הולנד מרקיעים לשמיים ונהיים הרבה פחות יציבים
אריאל פז סוויצקי:
     אני כן אגיד שמחיר הגז בישראל, בשנים של 2008-2010, כשהייתה תחרות בין הגז המצרי לגז של מונופול הגז, המחיר היה באזור ה-2
אריאל פז סוויצקי:
7 דולר, שזה 40% פחות מהמחיר שאנחנו משלמים היום
מיקי לוי:
אבל הכל התהפך, אנחנו עכשיו נותנים למצרים
אריאל פז סוויצקי:
נכון, אבל זה הכל שאלה של תחרות
אריאל פז סוויצקי:
 אתה רואה ששוב ושוב, כשמגיע חוזה גז גדול וחדש למשק, אין באמת תחרות
אריאל פז סוויצקי:
 היה את העדכון לחוזה חברת החשמל ב-2021,2022, רואים שחברת החשמל ניסתה לקבל הצעות ממאגר "לווייתן", ממאגר "כריש תנין", והם ענו שאין להם גז, והיא נאלצה לקנות גז רק ממאגר אחד, מאגר "תמר"
אריאל פז סוויצקי:
 להבנתנו זה גם קרה עכשיו, במסגרת ההפרטה של "אשכול" ורק מאגר "לווייתן" הציע גז
אריאל פז סוויצקי:
 בעצם אין תחרות אפקטיבית לשוק הגז
אריאל פז סוויצקי:
 גם ועדת המחירים פרסמה באוגוסט האחרון של סיכום הדיון שלה, שגם מאשר שבגלל שמאגרי הגז מוכווני ייצוא, אין להם רצון להתחרות על לקוחות בישראל, והדבר הזה בסוף משתקף במחיר גז גבוה שמגולגל על הציבור
מטי צרפתי הרכבי:
מחיר הגז לייצוא זהה למחיר הגז שנמכר כאן בארץ?
אריאל פז סוויצקי:
כיום, האינטרס של חברות הגז הוא לייצא כמה שיותר כי המחירים בעולם הם גבוהים
מטי צרפתי הרכבי:
זאת אומרת, הם מוכרים ביותר יקר מאשר הם מוכרים בארץ
לינור דויטש:
- - -
ולדימיר בליאק:
אני רק רוצה לחדד את הנקודה ושוב, אני לא מומחה בנושא הזה אבל אני זוכר מהדיונים, בעיקר מהקדנציה הקודמת, שכשדיברנו על היחס הזה של מחירי הגז אצלנו למחירי הגז בארצות-הברית או בקנדה, הוסבר לי שיש שוני מהותי בתהליך ההפקה
ולדימיר בליאק:
 האם זה נכון, או לא נכון?
אריאל פז סוויצקי:
יש הבדלים בתהליך ההפקה אבל - -
ולדימיר בליאק:
זה בעצם מייקר אצלנו את המחיר
אריאל פז סוויצקי:
עשיתי ניתוח אקונומטרי על רגרסיה של מחיר הגז - -
ולדימיר בליאק:
מה זה אקונומטרי?
אריאל פז סוויצקי:
בדקתי כמה עודף הגז משפיע על המחיר, ואתה רואה שזה מובהק
אריאל פז סוויצקי:
 כשיש עודף גז המחיר נמוך יותר, וכשיש מחסור בגז ואתה תלוי בייבוא, המחירים הם גם יותר גבוהים וגם פחות יציבים
מיקי לוי:
נראה לי שלא נוכל לפתור הכל, לא את התחרות ולא את הקריאה ולא
רבקה לויפר:
אני אומרת שאחת המשימות המרכזיות היא להיפטר מהפחם
רבקה לויפר:
 זה נכון גם סביבתית, גם בריאותית וגם מבחינה כלכלית
מיקי לוי:
נראה לי שאנחנו מסכימים
רבקה לויפר:
צריך לסיים עם תחנות הכוח שנבנות
מיקי לוי:
מה העתודות של הפחם שמחזיקים לעת חירום?
רבקה לויפר:
אלה לא מספרים שאומרים אותם בקול
מיקי לוי:
סליחה, אני מתנצל, זה בסדר
רבקה לויפר:
יש כרגע עדיין חלק מרכזי מהייצור שהוא מפחם
רבקה לויפר:
 בערך עדיין 20% וקצת מיוצרים מפחם, וזה מפתח - -
ולדימיר בליאק:
אבל זה הולך ופוחת, נכון?
מיקי לוי:
כן, אבל עדיין יחזיקו לשעת חירום, אם יקרה משהו חלילה
רבקה לויפר:
כן, תמיד יחזיקו לשעת חירום
רבקה לויפר:
 המלחמה האחרונה, אם היה לנו איזה ספק בזה, הוכיחה שכן אבל לפחות למיטב ידיעתי, בשגרה אנחנו חייבים לייצר בפחם
מיקי לוי:
 נראה לי שעברתי את כולם כי אני רוצה לתת למנכ"ל חברת החשמל לסכם
מיקי לוי:
 יש עוד מישהו שרוצה לדבר לפני?      בבקשה, אדוני מנכ"ל חברת החשמל
מאיר פעיל:
קודם כל, כבוד היושב-ראש תודה רבה
מאיר פעיל:
 ברשותך, הייתי מבקש לתת ליו"ר של דירקטוריון חברת החשמל לומר כמה מילים, ואחר-כך אני אדבר
מיקי לוי:
יש תוספות? נתתי לו את זכות הדיבור אבל אם יש תוספות, אז
שלמה ארביב:
רק להגיד לך שמה ש"מודיז" פרסם זה בעקבות הורדת הדירוג של ישראל, שיכולה להשפיע על חברת החשמל ולא בעקבות תפקוד של חברת החשמל תהיה הורדת דירוג אלא בעקבות הורדת הדירוג של ישראל
יעל שכטר סיטמן:
כן נזכיר שזה גם מהתנהלות של חברת החשמל עצמה, כמו לדוגמה השימוש במיליארד שקל בכרית הביטחון
יעל שכטר סיטמן:
 הוא כן הזכיר גם את הפעילות שלכם
שלמה ארביב:
זה על המלחמה
יעל שכטר סיטמן:
בסדר, אבל הוא עדיין הזכיר את הפעילות הספציפית גם של חברת החשמל
מיקי לוי:
נקווה שלא יורידו, זה יפגע בנו בכל השטחים
שלמה ארביב:
מה שרציתי להגיד זה שהדוח שהביא מבקר המדינה, שדיבר התייעלות, מדד בכלל לא את חברת החשמל לפי פרמטרים של ועדת התכנון במדינה
שלמה ארביב:
 בסופו של דבר, לחברת החשמל הובאו תכניות אחרות, שהיא הגשימה אותן בלי לדעת מה ועדת התכנון עשתה אבל זה אגב, מה שאני אומר
שלמה ארביב:
     מה שרציתי להגיד על חברת החשמל זה שני דברים, ואמרה נכון נציגת רשות החשמל: אנחנו באים לדיון, וניתקנו פה את מה שהולך לקרות בעשור האחרון בשוק האנרגיה
שלמה ארביב:
 הולכות להיות הרבה יותר אנרגיות מתחדשות, יש גם שינויים טכנולוגיים שאולי יתחילו לעשות חשמל – יש המון
שלמה ארביב:
 כל זה יביא להתעוררות עצומה במשק החשמל, גם בארץ, ואחד הדברים שרואים שהרשת שעליה מנוהל כל החשמל בארץ היא רעועה, היא לא מתאימה לתפקוד בשנים הבאות
שלמה ארביב:
 ולכן, חברת החשמל היום, ולא רק אנחנו אלא לפי הנחיות של משרד האנרגיה ורשות החשמל ו"נגה" שמתכננות, הולכים להשקיע פי חמש מהעשור הקודם ברשת החשמל, וזה על מנת שיהיה פה חשמל טוב שיזרום כמו שצריך
שלמה ארביב:
     כשמודדים מהרפורמה מה עשתה חברת החשמל, וזה קשור גם לנושא ההתייעלות – חברת החשמל השקיעה תשעה מיליארד שקל יותר מאשר היה בתכניות הרפורמה
שלמה ארביב:
 היא השקיעה את זה כאשר היא עושה את זה בפחות עובדים
שלמה ארביב:
 אם זה לא מדד כללי להתייעלות, אז אני לא יודע מה כן
שלמה ארביב:
 כשמודדים התייעלות של חברת החשמל, מודדים התייעלות תפעולית וזו בעיה אבל צריך לזכור שחברת החשמל נמדדת גם בהגדלת הון
שלמה ארביב:
 חברת החשמל, כשהיא משקיעה ברשת, משקיעה בפיתוח, היא מייצרת הון וזה לא כל-כך בא לידי ביטוי במדדים תפעוליים
שלמה ארביב:
 היום, בתפעול, אנחנו כבר 50% מהייצור של המדינה ו-50% זה יצרנים פרטיים
שלמה ארביב:
 אגב, זה מתבטא גם בתעריף שפורסם עכשיו, ה-2
שלמה ארביב:
6 שעולה לציבור, חברת החשמל במינוס שם, היא נותנת 1
שלמה ארביב:
6
שלמה ארביב:
 למה? כי בסופו של דבר, ביוני הולכת להיות מכירת "אשכול", שתחזיר את כל הכסף
שלמה ארביב:
 חברת החשמל כבר - -
מטי צרפתי הרכבי:
פילנטרופית
שלמה ארביב:
כן
שלמה ארביב:
 חברת חשמל היא הבנק
שלמה ארביב:
 לפני שנתיים היה צריך להעלות את תעריף החשמל ב-30%? פיצלו את זה לשמונה, שמונה, שמונה, הורידו את זה אחר-כך לשתיים בעקבות ירידת מחיר הפחם אבל הבנק שנתן את הכסף היה חברת החשמל
שלמה ארביב:
 גם עכשיו, חברת החשמל נותנת לטובת העניין 1
שלמה ארביב:
2 מיליארד שקל כדי שלא להעלות את התעריף יותר
שלמה ארביב:
 אנחנו הבנק וזה בסדר, סופגים את זה
שלמה ארביב:
     בתוך כל הספיגה הזאת, ואפשר לבדוק אותי, אנחנו עשינו תשעה מיליארד שקל, שזה יהיה לשיפור הרשת וזה השיפור הגדול, זו הבשורה הגדולה, שבשנים הבאות יהיו פחות הפסקות חשמל, תהיה זרימת חשמל הרבה יותר טובה, וזה מה שאנחנו עושים
שלמה ארביב:
 אנחנו משתדלים באמת לעשות כמיטב יכולתנו
שלמה ארביב:
 אנחנו לא מושלמים אבל אפשר לבדוק את זה, שחברת החשמל עושה כמיטב יכולתה, ויפרט פה המנכ"ל את הדברים אפילו במספרים יותר קטנים, אני דיברתי בגדול
מטי צרפתי הרכבי:
אולי המנכ"ל גם יתייחס לנושא של העיכוב בלוחות הזמנים של התחנות הפחמיות ב"אורות רבין", וגם לגבי המכתב שקראנו בעיתון ששלחת למנכ"ל משרד ה - - - כי לא היית פה קודם
שלמה ארביב:
יאמר את זה המנכ"ל אבל אני אומר שצריכים לשים את התמונה הגדולה בכללותה ולראות אותה
מיקי לוי:
 חבר הכנסת רוט, מנכ"ל חברת החשמל, אתה רוצה להמתין אחריו או לפניו?
משה מרון:
אני רוצה גם לפניו וגם אחריו
מיקי לוי:
 אני מתנצל, אדוני המנכ"ל
מיקי לוי:
 בבקשה, חבר הכנסת רוט
משה מרון:
מר שפיגלר, אני מודה לך מאוד
משה מרון:
 קודם כל, אני חייב להגיד, חבר הכנסת לוי, שעל השולחן הזה העלית הרבה נושאים חשובים
משה מרון:
 הנושא הזה – מהחשובים ביותר
מיקי לוי:
לא היית, נעדרת לי מהדיון על יוקר המחיה
משה מרון:
אני עקבתי וזה עדיין יושב על השולחן ואני מתנצל בפני כולם
מיקי לוי:
היית חשוב לי לעניין הזה
משה מרון:
תודה
משה מרון:
 קודם כל, אני צריך להגיד אמת, שאני קצת נוגע בדבר ויש לי הערכה עצומה למר שפיגלר, ואני אומר את זה ברבים – הלוואי והיו לנו הרבה אנשים כאלה, שירבו כמותו בישראל
משה מרון:
 אני, אישית, בכמה דברים שראיתי במו עיני איך שהוא התמסר מעל ומעבר למען הציבור ולמען צרכי החשמל של הציבור, שהדברים יזרמו כמו שצריך להיות, ובאמת מגיע לו כל הכבוד על זה
משה מרון:
 בדרך כלל, יודעים שיש רוח מפקד שבצד השני, וזה החדשות הטובות
משה מרון:
     מצד שני, קראתי את הביקורת של מבקר המדינה וזה חדשות רעות מאוד, מצערות ורעות, וזה דברים שבאמת צריך לדון בכל פרט ופרט, שכל אחד מהם שווה דיון כשלעצמו
משה מרון:
     לכן, אני אומר שהדיון הזה חשוב, ואני מאוד הייתי רוצה, אם אפשר, גם להגיע למסקנות
משה מרון:
 יכול להיות שחברת החשמל הייתה עוברת לידיים פרטיות זה היה אחרת אבל לעשות רפורמה ולהשקיע ברפורמה ולעשות עוד רפורמה וועדות שלא מתכנסות וכאלה דברים, אז סליחה, עם כל הכבוד להסבר המלומד, אין להם הצדקה
משה מרון:
 איך זה שוועדת המעקב אפילו לא התכנסה בכלל? זאת אומרת, שהדברים לא נעשים, וזה דברים אלמנטריים, בסיסיים
משה מרון:
 איך יכול להיות כזה דבר, וזו רק דוגמה, זה "החלון השבור" הידוע
מיקי לוי:
תכף מר שפיגלר ישיב לך אבל החדשות הטובות הן שהמחיר יכול היה לעלות ב-15% לולא עשו כאן מהלכים של מכירת תחנה שצמצמה את זה בשבעה מיליארד שקל, היינו היום מוצאים את עצמנו במקום אחר, וזה לא רק מחיר החשמל עם המפסק בבית אלא זה היה מקיף את כל התעשייה, והיינו מרגישים את זה בקמח ובהכל
משה מרון:
יש גם דברים ש - - - ואפילו לא התחילו
משה מרון:
 אני אקח את הדוגמה הזאת – ועדה שלא מתכנסת כל-כך הרבה זמן
משה מרון:
 בעיני זה סימן למשהו פגום מאוד ברצינות וההתייחסות ברפורמה
משה מרון:
 אני מודה לך
מיקי לוי:
אדוני המנכ"ל, תן לנו תקווה
מאיר פעיל:
קודם כל, תודה רבה
מאיר פעיל:
 אני אתחיל דווקא בפתיח הבא, שמנתונים שיש בידינו, מדינת ישראל, בהשוואה לכל מדינות ה-OECD, נמצאת במקום הראשון ביוקר המחיה כאשר בתעריפי החשמל, ביחס לכל מדינות ה-OECD - -
מיקי לוי:
אני אעזור לך – 30%-51% מוצרי המזון יותר יקרים במדינת ישראל בהשוואה ל-OECD
מיקי לוי:
 זה דיון שעשיתי לפני שבוע
מאיר פעיל:
ב-35% יותר ממדינות ה-OECD, נכון לשנת 2022 או 2023 למיטב זכרוני
מאיר פעיל:
 ולגבי תעריף החשמל, כבוד היושב-ראש, מדינת ישראל נמצאת הרחק מאחור, מהמקום שבו מחיר החשמל הוא מהנמוכים ביותר
מאיר פעיל:
 זאת אומרת שאם לוקחים מצד אחד את יוקר המחיה, שהוא בשמיים, ומצד שני את תעריף החשמל, שנמצא הרחק מאחור – זאת אומרת שהפער הוא פי כמה וכמה יותר גדול בהשוואה לכל אחת ממדינות ה-OECD
מאיר פעיל:
     כמו כן, שמעתי מרשות החשמל כרגע, בדבריה, שהעלו את תעריף החשמל בכ-20%
מאיר פעיל:
 וואלה, אמרתי שיכול להיות מאוד שאני הייתי בגילופין
מאיר פעיל:
 אז בוא אני אספר לך בכמה העלו את תעריף החשמל - -
מיקי לוי:
היא לא אמרה את זה
מיקי לוי:
 היא אמרה - -
מאיר פעיל:
היא אמרה, אתה יכול להסתכל בפרוטוקול, כ-20%
מאיר פעיל:
 תאמין לי, אני הקשבתי בקשב רב
מאיר פעיל:
 אז אני רוצה לומר לכבודו - -
לינור דויטש:
מי אמר? אתה מדבר אלי?
מאיר פעיל:
הגברת
לינור דויטש:
אני אמרתי 2
לינור דויטש:
6% - -
מאיר פעיל:
לא, אני יודע מה שאני אומר, נו
מיקי לוי:
לא את, לינור
מאיר פעיל:
הם יודעים בדיוק
מאיר פעיל:
 הם אמורים הרי לדעת מה הם העלו ומה הם הורידו
מיקי לוי:
רגע, חשבתי שאתם חיים בשלום זה תקופה ארוכה אבל תכף אני אנסה לשדך, טוב? בבקשה, אדוני
מאיר פעיל:
אז ככה: באוגוסט 22 העלו את תעריף החשמל ב-8
מאיר פעיל:
6% בעוד שהיו אמורים להעלות אותו ב-20%
מאיר פעיל:
 בינואר 23, העלו את תעריף החשמל ב-8
מאיר פעיל:
2% בעוד שהיו אמורים להעלות אותו בכ-31%
מאיר פעיל:
 בפברואר 2023, הורידו את תעריף החשמל ב-1
מאיר פעיל:
5%, ובאפריל 23 הורידו את תעריף החשמל ב-2
מאיר פעיל:
4%, ובאלה הימים, זה שאומרים שהעלו אותו ב-2
מאיר פעיל:
6% זו אחיזת עיניים משום העובדה שבפועל הורידו את תעריף החשמל למשקים הביתיים בסדר גודל שאמר היושב-ראש, של 1
מאיר פעיל:
6
מאיר פעיל:
 מנתונים שאני קיבלתי אתמול, שעברו עיבוד נוסף, קרוב ל-4%
מאיר פעיל:
 עכשיו, בואו נראה איך הדבר הזה משתלב עם האופן שבו רשות החשמל עובדת מכיוון שמי שקובע את התעריף זה רשות החשמל
מאיר פעיל:
       אבל בואו נקדים את המאוחר – מה זה שמישהו עושה טובה שהם מורידים או לכאורה לא מעלים את תעריף החשמל? הרי זה פוגע בתושבים
מאיר פעיל:
 רשות החשמל קובעת תעריף, זה מיד משליך על יכולת של חברת החשמל לתפקד
מאיר פעיל:
 אתה יודע למה דקות אי אספקה עולות? זאת אומרת, שבממוצע יש יותר הפסקות חשמל למשך זמן ארוך במדינת ישראל כי רשות החשמל לא נתנה ביטוי במשך יותר מ-15 שנה בתוך התעריף לפרט הזה שנקרא שדרוג ושיפור וקידום המערכת
מאיר פעיל:
 אין יש מאין, אנחנו לא ביציאת מצרים, אין מן ושליו
מאיר פעיל:
 בסוף, הכסף שמתקבל בעבור תעריף החשמל לחברת החשמל – כולו, ללא יוצא מהכלל, עובר לטובת הציבור הרחב, לשדרוג ושיפור המערכת
מאיר פעיל:
      ולעניין התייעלות חברת החשמל, אני גם אתן לך כמה נתונים, נכון לאתמול: בכל תפעול הייצור, חברת החשמל, מאז הרפורמה ועד לעת הזו או עד לשנת 2023, זה נכון לחציון הראשון של שנת 2023, למי שצורך סדר גודל של בין 5,000 ל-15,000 קילו וואט במהלך שנה, חברת החשמל התייעלה בתחום הייצור ב-16
מאיר פעיל:
4%
מאיר פעיל:
 בתחום אחזקה בחלוקה, שזה נוגע לכל אחד ואחד מאתנו – ב-15
מאיר פעיל:
1%, ובתחום מקטע האספקה ב-31%
מאיר פעיל:
 זאת אומרת, חברת החשמל עושה את הכל, כחלק בלתי נפרד מהמדיניות וראיית העולם שלה, להשתפר, להתייעל, להפחית את העלויות שכרוכות בתפעול ובפעילות השוטפת שלה לטובת הפחתה, ככל שנדרש ונטען, בתעריף החשמל
מאיר פעיל:
 אבל שלא מקבלים בתעריף החשמל מענה לצרכים האובייקטיביים של מדינת ישראל, למשל עכשיו במלחמה, אתה יודע למה היו לא מעט נזקים ברשת החשמל בדרום ובצפון? כי הכבלים נמצאים מעל הקרקע ולא בתוך הקרקע
מאיר פעיל:
 להטמנה צריך כסף
מאיר פעיל:
 וכשלא נותנים את הכסף, אין אפשרות ללכת ולבצע את המוטל עלינו, ומה שקורה זה מה שאנחנו מתמודדים איתו בכל התקופה האיומה והנוראה מאז ה-7 באוקטובר ועד היום, ואני מקווה מאוד שזה יסתיים במהרה
מאיר פעיל:
     זאת אומרת, מה שקורה בפועל, כשנכנס כסף לחברת החשמל, אף אחד לא לוקח דיבידנדים, אף אחד לא מוסיף למה שיש לו, הכל מושקע
מאיר פעיל:
 הכל מושקע ברשת, גם בייצור, גם בחלוקה, גם באספקה וגם כמובן במערך ההשנעה
מאיר פעיל:
 זה אותם תחמ"שים,  אותן יחידות שמקבלות את האנרגיה ממוקדי הייצור ומספקות אותה אחר-כך לכל אחד ואחד מאיתנו
מאיר פעיל:
     עוד דבר – רשות החשמל עושה מניפולציות, ואני אומר את זה בריש גלי
מאיר פעיל:
 צריך להגיד את האמת ולא ללכת ולהסתתר מאחוריה
מאיר פעיל:
 היא מכניסה שיקולים פוליטיים לקבלת החלטות מקצועיות בנוגע לתעריף החשמל
מאיר פעיל:
 אמר ולא יסף, ואני עומד אחרי הדברים שלי עד כדי קוצו של יו"ד
מיקי לוי:
תעצור שניה בבקשה, אני מתנצל
מיקי לוי:
 הבקשה הבאה זה שתצטרכו לבדוק את הרשות על הנתונים האלה
מאיר פעיל:
הגיע הזמן
מאיר פעיל:
 שמישהו יבדוק אותם
מיקי לוי:
 לי אין את הכלים, כיושב-ראש הוועדה, יש לי אותם, להזמין אתכם - -
רבקה לויפר:
אם זה שקרים, אז אני - - -
מאיר פעיל:
יש מונח שנקרא "אמת דיברתי"
רבקה לויפר:
- - -
מיקי לוי:
אני מנסה להשגיח על איזה שהוא דיון תרבותי
מיקי לוי:
 רגע, אני מבקש מכל הנוגעים בדבר
מיקי לוי:
 ביקשתי ממבקר המדינה
מיקי לוי:
 אלה דברים שבסוף חלים עלינו, על הצרכנים, על אזרחי מדינת ישראל
מיקי לוי:
 הוויכוח הזה בסוף מתגלגל איך שהוא במחיר ומגיע אלינו
מיקי לוי:
 ולכן, יש צורך לייחד פרק אחד לנושא הזה
מיקי לוי:
 עזבו את האוצר, עזבו את האחרים, עזבו את רשות החברות, באמת תעזבו
מיקי לוי:
 יש כאן מעגל אחד שאפילו לא יוצר משולש, הוא דו-קוטבי – רשות החשמל וחברת החשמל, אתם גם רוצים לשבת עם האוצר? אין בעיה, תביאו גם את האוצר, את אגף התקציבים כי עקבתי אחרי מנכ"ל חברת החשמל שאומר דברים לא נחמדים עליכם
יונתן פלורסהיים:
יש פה מישהו שמפוקח על-ידי רגולטור ותוקף את הרגולטור שלו
מאיר פעיל:
אני מפוקח על-ידי תושבי מדינת ישראל, עם כל הכבוד לך