GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמרי רון:
     צריך להבין, אנחנו לא יכולים לתת הלוואות לגופים שהם לא חלק מהמערכת הבנקאית, ככה מקובל גם בעולם, ואנחנו גם לא יכולים לתת הלוואות ללא ביטחון
אמרי רון:
 אבל יצרנו מערכת לגופים החוץ-בנקאיים, ועל זה היה לא מעט רעש, אז קודם כול, באנו לברך ויצאנו עם הרבה רעש עלינו
אמרי רון:
 צריך להבין, העלות של הגופים החוץ-בנקאיים היא לא 4
אמרי רון:
75%, היא הרבה יותר גבוהה, 5
אמרי רון:
5% או משהו כזה, אז כשהם מקבלים את ההלוואה ב-3
אמרי רון:
25%, הם מקבלים יותר מ-1
אמרי רון:
5%, ומצד שני הם צריכים ללכת למוסדיים ולקבל בטוחה שאותה הם נותנים לנו, וזה בערך מתקזז
דבי ביטון:
איפה זה בא לאזרח הפשוט?
אמרי רון:
בואו לא נשכח מה המטרה שלנו
אמרי רון:
 המטרה שלנו בסוף היא העסקים הקטנים והזעירים, שהם יקבלו הלוואות בפריים
אמרי רון:
 כל היתר מסביב הוא רעש
אמרי רון:
 והם כבר מקבלים
דבי ביטון:
אין חשש מהאזרח מן היישוב שלקח משכנתה וכו'?
מיקי לוי:
זה לא לאזרח
מיקי לוי:
 התוכנית הזאת היא לעסקים קטנים ובינוניים
אמרי רון:
קודם כול, זה צעד מאוד מוניטרי, מאוד נקודתי
אמרי רון:
 נתנו אותו למערכת הבנקאית וגם לגופים החוץ-בנקאיים
אמרי רון:
 אי אפשר לתפור, ברמת התפירה הזאת, וברמה של צעד רוחבי כזה, זה מה שאתה יכול לעשות
אמרי רון:
 גם בתוך המערכת הבנקאית לא כולם נהנים מזה באופן שווה
אמרי רון:
     אבי לגבי מה ששאלת, הינה הדחיות, זה נתון פחות או יותר מעודכן
אמרי רון:
 אתם רואים שהיו קרוב ל-280,000 דחיות, חלקן עם ריבית, חלקן בלי ריבית, תלוי אם אתה תחת העוטף או איש מילואים או לא
אמרי רון:
 וזה לא כולל את זה שכמובן, בחלק מהבנקים זה הפך לספיגה
מיקי לוי:
האם החוץ-בנקאיים הצליחו להביא לתחרות אל מול הבנקים על כיסו של - - -
יבגני סובה:
מה האחוז? מה היחס? יחס הנתונים של ההלוואות שנלקחו בתקופה הזאת
יבגני סובה:
 אני רוצה להבין, עכשיו אנחנו בתקופה שהעסקים הקטנים ירצו לבוא ולשקם את העסקים, הם יצטרכו לקחת הלוואות, לצורך העניין
יבגני סובה:
 אתה מציג פה דבר נכון, שבסך הכול הם לא צריכים לקחת עכשיו בריביות שהן ריביות פריים+++
יבגני סובה:
 אז השאלה היא כזאת: מה האחוז של אותם בעלי עסקים שילכו לבנקים, לצורך העניין, שבנק יכול לספוג את זה
יבגני סובה:
 הוא גם יכול להגיד, אני לא חייב לתת לך עכשיו להרוויח כפי שהרווחתי לפני 7 באוקטובר, ומה אחוז העסקים שהולכים לגופים החוץ-בנקאיים, אלה חברות אשראי? מי הגופים?
אמרי רון:
אז קודם כול באופן כללי, צריך להבין, החלק של החוץ-בנקאי בסך האשראי הוא מאוד מאוד קטן
אמרי רון:
 אז קודם כול, אנחנו עשינו צעד
אמרי רון:
 צריך להבין שלפעול בכל הכלים האלה, יש פה גם עניינים תפעוליים וכיוצאה בזה
אמרי רון:
 מול המערכת הבנקאית מייד אפשרנו להם לרדת לפריים, במקום פריים+1
אמרי רון:
5, ואני אומר לכם שזה נעשה
אמרי רון:
 אין ריביות כאלה
אמרי רון:
 ואני יכול להגיד לך שחלק מזה זה בקבלני ביצוע, שזה בדיוק איפה שרצינו
אמרי רון:
 הרי המטרה היא לגשר על כל האירוע הזה, שהם יגיעו לצד השני, ושנראה פחות, חס וחלילה, קריסה של דברים
אמרי רון:
     הרחבנו את זה לגופים החוץ-בנקאיים במסגרת שאנחנו יכולים לעשות, ואני אומר לכם פה שאותם גופים חוץ-בנקאיים, במנעד שבין אורך ההלוואה שהם נותנים לקליינטים שלהם, שהוא בדרך כלל מאוד קצר, הוא חצי שנה עד תשעה חודשים, לבין אורך ההלוואה שהם יכולים לקבל מאיתנו, נשאר כסף על השולחן גם עבורם, וגם להביא את זה לצרכן או לעסק הקטן והזעיר בפריים במקום בפריים+1
אמרי רון:
 זו המטרה
אמרי רון:
 מעבר לזה, פה יש הרבה דחיות, הן בכל מיני מינונים, והן לא כוללות את הצעדים הנוספים שהמערכת הבנקאית עושה
אמרי רון:
     אני רוצה להגיד משהו על המערכת הבנקאית, כי אמרתי, הם הרוויחו רווחים מאוד גבוהים, הסברתי את האלמנט הטכני שלהם, לקח לנו זמן לדחוף אותם בעלייה
אמרי רון:
 אולי עוד לא נכנסת
יבגני סובה:
שמעתי את הדיון הזה בוועדת חוץ וביטחון, אתה פשוט חוזר על הדברים
יבגני סובה:
 אז אני שמעתי את זה כבר
אמרי רון:
אז אני אומר, לקח לנו זמן, וגם להם, ובסוף אנחנו מסתכלים על השווקים
אמרי רון:
 אנחנו לא רוצים להגיע לחקיקה בדברים האלה, אנחנו לא רוצים לפגוע במנגנוני השוק פה
אמרי רון:
 לקח להם זמן, אבל התמסורת פה, כמו שאתה רואה, בסוף היא תמסורת גבוהה
אמרי רון:
 אבל בוא לא נשכח את הצד השני
אמרי רון:
 גם באירוע הקורונה וגם באירוע הזה, זה שיש לנו מערכת יציבה עם כריות ביטחון, אנחנו נוטים לשכוח את זה, ופה כן צריך לתת קרדיט
אמרי רון:
 הם באו, נכנסו, עשו את זה מייד
אמרי רון:
 זה לא אומר שאנחנו לא רוצים לקדם תחרות יותר גדולה בתחום, אבל צריך להבין שהנושא הזה של מערכת יציבה שיכולה לספוג דווקא באירועים האלה ולהיות כרית ביטחון הוא חשוב מאוד
אמרי רון:
 וראינו גם כמה אירועים שקרו כרגע במערכת הבנקאית בחו"ל, עם בנק שיש בו הרבה חברות ישראליות, ואני רוצה שזה יהיה בזיכרון שלנו כשבאים לדון בדברים האלה
יבגני סובה:
החוק של הריבית, קיבלת הרגעה שזה לא יקודם, זה מה שחשוב
יבגני סובה:
 כי אתה חזרת על זה כמה פעמים, ואני הבנתי, לפחות ממה שאני שמעתי, שכל החקיקה הזאת, אגב, היו גם אנשי אופוזיציה שחתמו על החוק הזה
מיקי לוי:
חד-משמעית זה לרעת הציבור, אני אומר לך
מיקי לוי:
 בקצה הדרך אנחנו נשלם על זה, אילו זה היה יוצא לפועל
יבגני סובה:
לא, בגלל שהנגיד חוזר על זה, אני אומר, האם קיבלת את צפירת ההרגעה שהדבר הזה לא יקודם, לפחות בחודשים הקרובים, זו השאלה
יבגני סובה:
 כי אני שומע שכן, אנחנו לא נקדם את זה, זה מה שאומרים, בין היתר גם יוזמי החוק
אמרי רון:
קודם כול זה טוב, אבל צריך להבין, זה לא משהו אישי אליי
אמרי רון:
 זה אליך ולכל אזרח
ולדימיר בליאק:
אני גם חושב שלא הייתה כוונה אמיתית לקדם את זה
אמרי רון:
אני רוצה להסביר
אמרי רון:
 בסוף, השווקים מסתכלים עלינו
אמרי רון:
 יעשו צעד כזה שייתפס כפגיעה מאוד מאוד מהותית – זה יפגע בסוף במה שכל אחד מאיתנו ישלם על החוב של מדינת ישראל
אמרי רון:
 אין לי ספק בזה
אמרי רון:
     בואו נדבר על המאקרו וההקשר שלו
אמרי רון:
 אנחנו והאוצר לא רחוקים, אנחנו מעריכים שבמקום ה-3
אמרי רון:
4% שהזכרתי בתחילה, וה-3%, אנחנו נהיה ב-2% ב-2023–2024
אמרי רון:
 אני רוצה להסביר, זה תחת תרחיש מאוד ספציפי, שהמלחמה בעצימות שלה כרגע מסתיימת לקראת סוף ינואר, ואחרי זה העצימות הולכת ויורדת, ואין חזיתות נוספות
אמרי רון:
 זה לא אומר שאין את האירועים בצפון, אבל בטח אין הצפון ברמה של מלחמה, מעגל שלישי, החות'י מתפתח לאן שהוא מתפתח
אמרי רון:
 שני אחוזים זה כמעט 0 לתוצר
אמרי רון:
     באוצר, נדמה לי שהכלכלן הראשי איתי יכול לתקן אותי, נדמה לי שזה 1
אמרי רון:
6% או משהו כזה
אמרי רון:
 אני אגיד לכם, 1
אמרי רון:
6% ו-2% ברמת האי-ודאות הנוכחית, זה בערך כמו המאיץ בסרן בשווייץ, זו רמת הדיוק
מיקי לוי:
קניתי את התחזית הזו בשתי ידיי, מה שנקרא
אמרי רון:
זה החלק
אמרי רון:
 השאלה היא באמת איך הדבר הזה ייגמר ומתי, ובאמת שנראה את המשק חוזר לצמיחה במחצית השנייה של 2024
אמרי רון:
 אבל אני רוצה להזכיר לכם שאף אחד מאיתנו לא מדבר על צמיחה של 9
אמרי רון:
5%, מה שהיה ב-2021 ו-2022
יבגני סובה:
סליחה שאני קוטע
יבגני סובה:
 שיעור הצמיחה ב-2023, עד כמה האירועים של 7 באוקטובר השפיעו על הצמיחה של 2%? נעשו טעויות גם לפני זה
יבגני סובה:
 אני אשאל אותך אחרת, אילו לא היה 7 באוקטובר, היינו מסיימים את השנה עם איזו צמיחה?
אמרי רון:
אנחנו מעריכים 3
אמרי רון:
3%-3
יבגני סובה:
3
יבגני סובה:
4%, וזה עדיין כמעט פי שניים פחות ממה שהיה ב-2022, כי שם סיימנו 6
יבגני סובה:
4%
אמרי רון:
אני הדגשתי את זה בהתחלה
אמרי רון:
 בשנת 2020 התכווצנו בכ-2%, אחת ההתכווצויות הכי נמוכות, אחרי זה צמחנו ב-9
אמרי רון:
3% ב-2021, 6
אמרי רון:
5% ב-2022
ולדימיר בליאק:
מה הייתה התחזית שלכם ל-2023?
אמרי רון:
זו הייתה התחזית פחות או יותר
אמרי רון:
 אתם צריכים להבין שאנחנו בעולם, אתם ראיתם בשקף הראשון שגם ארצות הברית בפתיעה בדיעבד
אמרי רון:
 אתם שוכחים איפה היינו כשהתחיל אירוע אוקראינה-רוסיה, ואחריו כל האירועים שקרו, האירופאים, הגרמנים הצליחו לייצר LNG הרבה יותר ממה שחשבנו
אמרי רון:
 הציפיות היו הרבה יותר דרמטיות
אמרי רון:
 בפועל, הצמיחה בארצות הברית היא יחסית איתנה, אבל היא יורדת
אמרי רון:
 בשנה הבאה הצפי הוא ל-1%
אמרי רון:
 ככה שבכל מקרה אנחנו בעולם של צמיחה יורדת, אנחנו פשוט ירדנו מצמיחה מאוד מאוד גבוהה, אנחנו מעריכים שהפוטנציאל של ישראל הוא 3
אמרי רון:
8%-4%
דבי ביטון:
הייתה לזה השפעה משמעותית גם במהפכה המשפטית, כל המאבק, הייטק וזה, עד כמה זה השפיע?
אמרי רון:
אני חושב שאיפה שהצגתי בעיקר את הנושא הזה, מאוד קשה לתמחר את זה, אני חושב שאיפה שרואים, אני אקרא לזה נתק, זה מה שהראיתי בקונטקסט של שער חליפין
אמרי רון:
 שם אני במיוחד הראיתי שהיה נתק
אמרי רון:
 ודרך אגב, לנתק הזה יש משמעויות, במובן הזה שהגענו בשיא לאינפלציה של 5
אמרי רון:
4% בינואר 2023, זה הצריך מאיתנו קצת יותר אולי בתחום הריבית
אמרי רון:
 אבל מאוד קשה, אנחנו לא במעבדת פיזיקה, שאנחנו יכולים לעשות, מה שנקרא בכלכלה, לגמרי את כל ה-counterfactual
אמרי רון:
      אז אם אנחנו חוזרים לזה, אני חושב שהמספר החשוב הוא היחס חוב-תוצר
אמרי רון:
 אני פחות מתביית על הגירעון
אמרי רון:
 היחס חוב-תוצר אמור להיות ב-2024 ב-66%
ולדימיר בליאק:
בכל זאת, מה שיעור הגירעון שתוכל לחיות איתו בשנה הבאה?
אמרי רון:
אני אגיע לזה, אני רק רוצה לומר שמה שחשוב, שאת 2023 ו-2024 צריך לאגד
אמרי רון:
 כי אפשר עוד לרשום כל מיני דברים בצורות שונות, ולכן אני מתמקד כרגע ב-2024 יותר כיעד שלנו, ואני חושב שזה גם היעד של האוצר, ואנחנו הולכים לקראת תקציב, ופה חשוב לשים את מרב המשקל שלנו
מיקי לוי:
החוב החיצוני עומד על טריליון? החוב הכללי
ולדימיר בליאק:
החיצוני, אמרת שזה בסביבות 14%-15%, נכון?
אמרי רון:
לא
אמרי רון:
 אמרתי, מתוך החוב, הנתח שהוא לא בשקלים
יבגני סובה:
אגב, סליחה שאני מכניס פה משפט
יבגני סובה:
 יש פה דברים שנאמרים בהקשר של יחס חוב-תוצר שזה לא נורא, הרבה אנשים, גם במערכת הפוליטית, אומרים, זה לא נורא, היה לנו שר אוצר לפני עשרים שנה, שכיום הוא ראש הממשלה, שאומר ב-2003 חוב-תוצר היה מעל 100% וזה לא נורא
יבגני סובה:
 אז השאלה היא האם באמת, אתה הדגשת פה נושא, שזה הנושא הראשון, כפי שאני מבין
יבגני סובה:
 לכן אני חושב שצריך לשמוע גם את ההסבר לדבר הזה
יבגני סובה:
      אני אומר את זה לא בהקשר לדיון הזה, אלא בהקשר לאמירות ציבוריות, שהרבה אנשים לא מבינים
יבגני סובה:
 הם מסתכלים על הכיס, על המשכנתה, כמו שאומרת חברת הכנסת ביטון, הם מסתכלים על המשכנתה, על הדבר הקטן
יבגני סובה:
 אבל האמירות בהקשר ליחס חוב-תוצר שעלולות להיפגע אם אנחנו נעלה את זה לרמה של חלילה 70%, זה כבר קטסטרופה
יבגני סובה:
 אתה אמרת שזו תהום כלכלית
יבגני סובה:
 מקום לדאגה רבה, הייתי אומר
יבגני סובה:
 ועדיין נזרקות אמירות בקלות, בלי שאנשים מבינים בכלכלה
יבגני סובה:
 אז אני חושב שזה חמור מאוד שיש פה אמירות כלכליות נטו, בלי קשר לפוליטיקה, חשובות, ועדיין אנשים מפמפמים מסרים שמטעים לא רק כלכלנים בארץ, גם כלכלנים בעולם, כי הם מסתכלים על הדבר הזה בסופו של דבר
יבגני סובה:
 על פי חוב-תוצר ייקבע מן הסתם גם הדירוג והיחס כלפי הכלכלה שלנו
יבגני סובה:
 אז אני חושב שאתם בבנק ישראל צריכים לתת אמירות יותר חדות בנושא הזה של חוב-תוצר, גם ברמה פשוטה, שהציבור יבין מה המסר שלכם בסוגיה הזו
יבגני סובה:
 בלי לפגוע בעצמאות של בנק ישראל
אמרי רון:
אני חושב שאנחנו מתבטאים בצורה מאוד ברורה
אמרי רון:
 צריך להבין, הנושא הוא כמובן נושא שיש לו הרבה מורכבויות, אבל כפי שאמרתי, אנחנו בתקופה מאוד מאתגרת
אמרי רון:
 יש לנו כל היסודות לצמוח טוב, אבל זה כנראה לא יהיה 9
אמרי רון:
3%, יהיו לנו הוצאות ביטחון גדולות יותר, ואנחנו עדיין, יש תרחישים אחרים ביטחוניים שהם עוד יותר בעייתיים
אמרי רון:
 לכן נדרשת פה הזהירות במדיניות, גם הפיסקלית וגם המוניטרית
אמרי רון:
 תכף אני גם אגיד מה אני חושב או ממליץ, יש הרבה דרכים להגיע לזה
אמרי רון:
      בגדול, פה אתם רואים, גם המספרים שלנו הם קצת שונים אולי מהאוצר, אבל בגרוסו מודו, אנחנו מדברים על 2התבטא אתמול ראש הממשלה בטקס בבית הנשיא00 מיליארד שקלים
אמרי רון:
 נדמה לי שבאוצר אובדן ההכנסות הוא קצת יותר גדול
אמרי רון:
 כולנו עובדים גם מול הגופים הביטחוניים, תלוי איך בדיוק מנהלים את זה
אמרי רון:
 אז אם אני אחדד את מה שאני רוצה להגיד, יש לנו קודם כול גיבנת מיידית של בערך 200 מיליארד שקלים
אמרי רון:
 מעבר אליה, התבטא אתמול ראש הממשלה בטקס בבית הנשיא, שתהיה עוד תוספת של 20 מיליארד
אמרי רון:
 זה גם היה מספר שאני הכנתי מראש, אבל אני רוצה להגיד, פה אסור לתת "קארט בלאנש" בנושא הביטחוני
אמרי רון:
 גם פה, ככל שיבואו דרישות, וסביר שיהיו דרישות ויהיה צורך להגדיל, צריך לחדד את העפרונות כדי שגם מערכת הביטחון תתייעל, ולא נגדיל את התקציב מעבר למה שצריך
מיקי לוי:
תצטרכו לעשות התאמות
מיקי לוי:
 אסור לתת צ'ק פתוח
מיקי לוי:
 לכם אני אומר את זה
מיקי לוי:
 אנחנו נעזור לכם, שנוכל
אמרי רון:
אז זה הנושא של ההוצאה המיידית בשנים 2023–2025, היא כוללת גם את ההוצאות הביטחוניות וגם את ההוצאות האזרחיות הקשורות למלחמה
אמרי רון:
 מה בעצם אני חושב שאנחנו רוצים להיות? אנחנו רוצים להיות במקום שבו אנחנו מראים לשווקים שמצד אחד אנחנו יודעים לנהל את האירוע הזה וגם את הגידול הצפי בהוצאות הביטחון
אמרי רון:
 ולכן יחס החוב-תוצר, כפי שראית, יעלה ל-66%
אמרי רון:
      יחס החוב-תוצר שלנו הוא באמצע הטבלה כרגע
אמרי רון:
 תקציב הביטחון הוא, כמובן, גבוה בכ-1% מהתוצר
אמרי רון:
 לעומת זה, ההוצאות האזרחיות שלנו, שאלה השירותים האחרים שאנחנו נותנים וההשקעות לדורות הבאים, אם זה תשתיות, חינוך וכיוצא בזה, הן לא בין הגבוהות בעולם
אמרי רון:
 זאת אומרת, יש לנו שמיכה שעוד לפני שנכנסנו לאירוע הזה, היא שמיכה שהיא לא קלה, בהינתן השכונה שבה אנחנו נמצאים
אמרי רון:
 ועכשיו, מה שאנחנו אומרים זה שתקציב הביטחון יצטרך כנראה לגדול
אמרי רון:
     פה אתם רואים את התוואי של מה שקרה להוצאות הביטחון והצריכה הביטחונית
אמרי רון:
 צד ימין הוא קצת דרמטי, הוא 4%-8%, אבל חלק מהפריחה של המשק הישראלי היה גם היכולת להפנות תקציבים לנושאים אחרים
אמרי רון:
     אז עכשיו אני חוזר לנקודה הזאת, שאני חושב שדרך אחת לנהל את האירוע הזה, זאת לא הדרך היחידה, אבל חשוב להבין שאנחנו רוצים שיהיה איזשהו עוגן
אמרי רון:
 ברגע שמתחילות הרבה הוצאות, אני נותן את האנלוגיה לחתונה
אמרי רון:
 אתה עושה חתונה, אתה שם תקציב של 400,000, ואז אתה בא ואומרים לך, תשמע, פרחים יותר יפים זה עוד 20,000, ועוד המשקאות האלה זה עוד 30,000
אמרי רון:
 פתאום אתה מוצא את עצמך ב-480,000
אמרי רון:
 לכן אני טוען שכדי לנהל את האירוע הזה, דרך אחת לחשוב על זה היא קודם כול לייצר קופסה מאוד סגורה שאגף תקציבים, החשכ"ל, ידעו לנהל כמו שהם ניהלו בקורונה, על ההוצאות הביטחוניות והאזרחיות שקשורות למלחמה
אמרי רון:
 שום דבר שלא קשור לזה לא ייכנס לזה
אמרי רון:
 אם יהיה צריך יותר, מובן שיצטרכו יותר, אבל אם לא יצטרכו יותר, כמו בקורונה, זה נשאר שם ולא זז לסעיפים אחרים
אמרי רון:
     ואז אתה חוזר לתקרת ההוצאה שהייתה במקור בתקציב 2024, בסביבות 515, אני כבר לא זוכר בדיוק את המספר
אמרי רון:
 ועל פי חוק הגירעון היה אמור להיות 2
אמרי רון:
25
אמרי רון:
 זו סביבה שמאפשרת לנו לחיות ביחס חוב-תוצר שלאחר המלחמה אנחנו רוצים inverted-U shape
אמרי רון:
 אנחנו רוצים עולה ל-66, עולה ל-67
אמרי רון:
 זה בפני עצמו לא בעיה
אמרי רון:
 אנחנו צריכים לשדר כבר היום לשווקים שיש לנו תוכנית שמאפשרת לחזור חזרה אי שם לתוך 2025 וב-2026, העלייה ביחס חוב-תוצר נעצרת, ויורדת בהמשך
אמרי רון:
 ואז אני טוען שכל הדברים האחרים יצטרכו לבצע התאמות
אמרי רון:
 ההתאמות האלה, צריך להגיד לציבור, רבותיי, יש כסף לנהל את הכסף הזה, אבל הדבר הראשון במדע הכלכלה הוא שיש מגבלת תקציב
אמרי רון:
 אין משאבים בלתי מוגבלים, והציבור מבין את זה ויבין את זה
אמרי רון:
      ולכן צריך להפנות ככל האפשר את התקציב לנושאים שהם תומכי צמיחה ולהסיט אותם מחוץ לנושאים שהם לא תומכי צמיחה או בנושא המלחמתי
אמרי רון:
 ואז, ככל שכנגד אותו גידול, אם הוא יהיה 20 מיליארד, ואני אומר, אסור לתת צ'ק פתוח, צריך קודם כול לברר מאוד עם המערכת הביטחונית
אמרי רון:
 אבל אם הוא יהיה 15, צריך למצוא התאמות לפחות ב-15
אמרי רון:
 אם הוא יהיה 20, צריך למצוא התאמות ב-20
אמרי רון:
 ואז השווקים יבינו
אמרי רון:
 אנחנו נעלה את היחס חוב-תוצר, אנחנו נצמח בהמשך בצורה הנדרשת, והיחס חוב-תוצר יעשה את הירידה שלו בחזרה לכיוון ה-60%
אמרי רון:
 אני חושב שזה המנגנון, והדרך לעשות את זה היא כמו שאמרתי, קופסה זמנית להוצאות שהן רק לאירוע הביטחוני, אם זה בצד המלחמתי, צד הביטחון וההוצאות האזרחיות שקשורות בזה, ומתקרת ההוצאה והגירעון, לעשות התאמות בהיקף של הגידול הפרמננטי ככה שיעד הגירעון יהיה קונסיסטנטי עם יחס חוב-תוצר שהולך ויורד בהמשך הדרך לאחר המלחמה
אמרי רון:
 זה לא לוקח הרבה אם אתה לא עושה את ההתאמות הנדרשות ואתה רואה יחס חוב-תוצר שבטח לא חוזר, ואולי אפילו מתבדר
יבגני סובה:
אתה אומר פה דברים חשובים מאוד
יבגני סובה:
 כשאתה אומר שנניח תהיה תוספת תקציבית של 20 מיליארד, אגב, גם היום חלק מהתקציב מותנה בהכנסות, נכון? אנחנו מסתכלים על תקציב הביטחון
יבגני סובה:
 לא כל התקציב נחשף, אבל אתה יכול לפרש מה הכוונה לא צ'ק פתוח? אתה מתכוון שחלק מהכסף יחזור, אם זה יצוא ביטחוני למשל?
אמרי רון:
זה לא הפורום להיכנס לזה, ואני גם לא מומחה ביטחוני
אמרי רון:
 אני רק אומר, יהיו פה שינויים מסוימים באסטרטגיה וטקטיקה, שיידרשו הצטיידויות או סדרי גודל שידרשו עוד כספים
אמרי רון:
 ואני רק אומר, בתהליך הזה, כמו שעושים התאמות והתייעלויות בשער תקציב המדינה, צריך קודם כול גם לחדד את זה בתוך המערכת הביטחונית
יבגני סובה:
ובנק ישראל לא חלק מהתהליך הזה?
אמרי רון:
בדרך כלל זה הרמטכ"ל, שר הביטחון, ראש הממשלה ושר האוצר והדרג ה - - - באוצר
אמרי רון:
 בנק ישראל הוא לא חלק מהתהליך
מיקי לוי:
יש שומרי סף במשרד האוצר שיבואו לידי ביטוי ויילחמו
אמרי רון:
קודם כול, אני אומר, אנחנו עוד לא בשלב הזה
יבגני סובה:
לא, אבל זה אוטוטו
יבגני סובה:
 אנחנו מדברים על פברואר, שעד 19 בפברואר חייבים את תיקוני התקציב ל-2024
מיקי לוי:
אני חוזר על דבריי, בדיון המאוד מאוד רחב בנושא התקציב לאחר הקורונה, עלתה בעיה מאוד מהותית שמבקר המדינה העלה בדוחות שלו, הכנת תוכניות מגירה, כדי שלא נחזור על אותם מראות ואותן כתבות ואותם ראיונות בטלוויזיה, שלא הוסיפו כבוד לא לנו, לכם, לא לעצמאים, לא לאזרחים ולא לאף אחד
מיקי לוי:
 אז לא בטוח שאפשר לעשות תוכנית כוללת, אבל אפשר לעשות תוכנית בסיסית
מיקי לוי:
 ולא עשיתם את זה
מיקי לוי:
 הוועדה לא קיבלה את הטענה שלכם שעל סמך הלקחים אתם הכנתם את עצמכם
מיקי לוי:
 ועובדה שזה לא קרה
מיקי לוי:
 לקח איזה חודש ימים של מאבקים, ואני לא רוצה להגיד מי מול מי, זה לא חשוב, איתי
מיקי לוי:
 תשבו, תכינו תוכנית, שחס וחלילה באירוע הבא היא תהיה מותאמת פחות או יותר למכלול של אירועים
מיקי לוי:
 מה לעשות, יש במדינה הזו או בכל העולם מגפות, ויש מלחמות אצלנו במדינה, מה נעשה
מיקי לוי:
 אפשר לעשות את זה הכלה פחות או יותר
מיקי לוי:
 אבל לבוא ב"זום" ולהגיד "אני לא יודעת להשיב לך אבל אני עושה חיתוכים מהלקחים הקודמים" זה לא רציני
מיקי לוי:
 זה לא רציני לא בכלכלה ולא בתקציב מדינה
מיקי לוי:
     יש לי בקשה, נתתי לכם יעד, שישה חודשים אם אינני טועה
מיקי לוי:
 אני הולך לעשות דיון מעקב, מה עשיתם, איך עשיתם
מיקי לוי:
 אני לא אעבור על זה לסדר היום ואשאיר את זה למחליפי בוועדה הזאת
אמרי רון:
ברור לנו שצריך כלים לשעת חירום, אני לגמרי תומך בזה
אמרי רון:
 אבל אני כן רוצה להגיד משהו
אמרי רון:
 אנחנו באמת תפעלנו את הריבית בצורה מאוד מהירה, פעלנו בנחישות
אמרי רון:
 אבל כלים פיסקליים, מעצם טבעם, לוקח יותר זמן לעשות אותם, וגם את זה צריך לזכור
איתי טמקין:
שלושה דברים שאני אשמח להתייחס למה שעלה פה עד עכשיו
איתי טמקין:
 לחבר הכנסת סובה ששאל פה על יחס חוב-תוצר ומה שמפריע, וגם הנגיד התייחס לזה
איתי טמקין:
 מה שהכי מדאיג אותנו זה לא הרמה, זאת המגמה
איתי טמקין:
 והנקודה המרכזית היא שאפילו אם באופן טבעי עכשיו הרמה של יחס חוב-תוצר תעלה ב-2023 וב-2024, אנחנו חייבים להראות בהקדם איך אנחנו מתקנים את המגמה בחזרה למגמה שאפיינה אותנו בעשרים השנים האחרונות של הירידה
איתי טמקין:
 וזה האתגר הגדול שבתקציב 2024 שהוגש פה נצטרך לשים בפניכם
מיקי לוי:
אני זוכר ימים רעים של 73% ב-2012
איתי טמקין:
היו לנו גם יותר רעים מזה
אמרי רון:
בנוגע להשוואה לקורונה, צריך להבין
אמרי רון:
 אני דיברתי על זה שהייתה צמיחה מאוד גדולה, שזה, כמובן, סייע לנו לרדת מהר מאוד מה-72%-73% ל-60%
אמרי רון:
 אבל גם הסביבה העולמית והיכולת שלה לקבל שינויי מגמות הייתה שונה
אמרי רון:
 אז כל הגופים הבין-לאומיים כולם היו באותה סירה עולמית, של הקורונה, וכל הגופים הבין-לאומיים תמכו בהרחבה פיסקלית
אמרי רון:
     אין ספק, כמו שאיתי אמר, צריך לסייע פה, אנחנו אמרנו את זה מהיום הראשון
אמרי רון:
 אבל כמו שאמרתי, אנחנו רוצים לראות את ה-inverted-U shape הזה
אמרי רון:
 זו בעצם המילה "מגמה" שאיתי הזכיר
אמרי רון:
 ואנחנו בסביבה שבה הסובלנות כלפי סטייה מאוד גלובלית היא שונה מאירועי הקורונה
איתי טמקין:
רציתי להתייחס אליך, יו"ר הוועדה
איתי טמקין:
 מבחינתנו, בניתוח שלנו יש מאפיינים שדומים לקורונה, אבל יש הרבה מאפיינים שלא דומים לקורונה
איתי טמקין:
 אתה אמרת בהתחלה משפט שלא הסכמתי איתו, אם יורשה לי, היושב-ראש, אמרת: יכולתם לקחת את המילה "קורונה", למחוק, ולשים במקומה את המילה "מלחמה",
מיקי לוי:
ברור שבהתאמות
איתי טמקין:
אז בהתאמות נרחבות, אם יורשה לי
איתי טמקין:
 הסיפור הכלכלי פה הוא דרמטית שונה, מכמה היבטים, ואת זה חשוב לי לסקור
איתי טמקין:
 1
איתי טמקין:
 סביבת הריבית
איתי טמקין:
 2
איתי טמקין:
 הסיפור של מקומי ולא גלובלי, כמו שהנגיד התייחס
איתי טמקין:
 לדברים האלה היה לי חשוב להתייחס פעם נוספת
מיקי לוי:
לא צריך תוכנית, איתי
איתי טמקין:
 בוודאי שצריך תוכנית, וזו הנקודה האחרונה
איתי טמקין:
 במה שאנחנו מסכימים רציתי לסיים
איתי טמקין:
 חד-משמעית אני חושב שהפקנו לקחים מהקורונה, הצלחנו לייצר דברים יותר מהר מהקורונה
איתי טמקין:
 חד-משמעית זה לא מספיק מהר, ומשרד האוצר צריך לדעת להשתפר ולדעת שהכסף יגיע לקצה כמה שיותר מהר מרגע ההחלטה ועד רגע ההקצאה בסוף
איתי טמקין:
 צריך לשפר את זה תמיד
איתי טמקין:
 כן התקדמנו, אני חושב, צעד אחד, המתווה לעסקים, שיחסית היה פה משהו מוכר, מובן מפעמים קודמות, ויכולנו במהרה להפעיל, ואז הוויכוח היה רק על הניואנסים
איתי טמקין:
 דרך אגב, המתווה הפעם הרבה יותר נדיב מהקורונה, וגם זאת הסיבה שהתעכבנו, כי רצו להציג משהו יותר נדיב אפילו מתקופת הקורונה, ברמה הפיסקלית, ולכן התעכבנו
איתי טמקין:
     אבל כן באנו יחסית עם הרבה יותר כלים מוכנים, בהיבט הזה הקורונה עזרה לנו להתכונן
איתי טמקין:
 נצטרך לדעת להשתפר בכל ההיבט של מנגנונים ובירוקרטיה ואיך לפשט את הדברים, שיהיו כמה שיותר מהר לעסקים, לאזרחים ולגופים נתמכים
מיקי לוי:
אל תשכחו, בעוד חמישה, שישה חודשים, הגעה לוועדה, אנחנו נוציא זימון בהתאם, של תוכנית, לפחות בסיסית, לא מורחבת ומדויקת, אבל איזושהי תוכנית שאפשר יהיה לשלוף אותה
יבגני סובה:
מה קורה עם המס על שתייה מתוקה?
איתי טמקין:
השר החליט שיוארך לשנה הבאה בלי המיסוי, כלומר, שלא יהיו מיסוי על שתייה מתוקה גם בשנה הבאה
מיקי לוי:
תודה, איתי
מיקי לוי:
 הנגיד, אני שכחתי בפתיח של דבריי שאני מברך על כך שהאריכו את הכהונה שלך
מיקי לוי:
 אלה שבאמת היה אכפת להם, אחד כמוני, זה אפילו הביא אותי לבעתה שעכשיו יתחילו להחליף נגיד שיבדוק, ילמד, יעשה
מיקי לוי:
 יש לזה המשכיות, יש איזשהו עוגן של יציבות בעצם זה שאתה ממשיך קדנציה נוספת
מיקי לוי:
 אני מברך את מקבלי ההחלטות
מיקי לוי:
 ראה, יריבים פוליטיים, אני מברך אותם על כך שהאריכו את הכהונה שלך
מיקי לוי:
 וההצלחה של בנק ישראל בראשותך היא ההצלחה של אזרחי מדינת ישראל ומדינת ישראל
מיקי לוי:
 אז מכל הלב, הוועדה הזו מאחלת לך הצלחה בכל אשר תעשה, הצלחתך היא הצלחתנו
מיקי לוי:
     אני רוצה להודות לך על זה שבאת לוועדה, זה לא דבר מובן מאליו לבוא בימים אלו, לפרוש את הפרישה הרחבה ביותר שיכולת על מצבה הכלכלי של מדינת ישראל, פני המדינה לאן, הערכות ל-2024, שינוי המגמה ל-2025
מיקי לוי:
 לא שאנחנו רגועים, אבל זה נתן לנו איזשהו - - -
יבגני סובה:
אנחנו בכלל לא רגועים, לקראת מה שיהיה בפברואר, עם התקציב, ממש לא רגועים
מיקי לוי:
אבל בסדר, לפחות עכשיו יש לנו איזושהי ראייה הרבה יותר רחבה, אני מברך על כך
מיקי לוי:
 אני שומר לוועדה את הזכות תמיד להזמין אותך בכבוד רב, לשמוע את התפיסה המקצועית שלך, את היעדים, את המגמות לעתיד
מיקי לוי:
 אני רוצה להודות לך שוב שבאת, אני מאוד מעריך את זה ובהצלחה
ליאור דוד-פור:
אני חושב ששוב דוחות מבקר המדינה הם משהו שאנחנו לוקחים אותם לתשומת ליבנו ואנחנו מיישמים אותם
ליאור דוד-פור:
 מדוח שהיה ב-2015, זו ההערה שהייתה גם על הקורונה, וזה גם בא לידי ביטוי בדוחות שנתיים שאנחנו מפרסמים, גם על האסטרטגיה, בין אם זה - - - וגם באמת במתווה שיצא
ליאור דוד-פור:
 איתי קצת הזכיר את זה
ליאור דוד-פור:
 חלק גדול ממה שיצא, גם לעסקים, עסקים בינוניים, קטנים, גדולים
ליאור דוד-פור:
 במתווה של 10 מיליארד שקלים והקלות, גרייס על הקרן והריבית
ליאור דוד-פור:
 באמת אלה דברים שהם גם לקחים שעלו והופקו, וגם דברים שאנחנו מתפעלים אותם ברגיל, כלומר, גם להכין את התוכנית וגם לתחזק את זה ולהשתמש בזה ולהעלות את העצימות של זה כשצריך
מיקי לוי:
אני אשמח אם בתוכנית במשרד האוצר, בעיקר אגב התקציבים, יתכללו גם את האגף שלכם, אפילו באיזשהו פרק משני
מיקי לוי:
 נשמח שזה יהיה
יבגני סובה:
אני רציתי בקצרה להוסיף, לך, אני דווקא לא מתייחס אליך, כי אסור לך להתערב בנושאים פוליטיים, אבל לאור השינויים שמתכננים כרגע בפולין, כמדינה, כי היא יכולה להיות דוגמה לצורך מחקר כלכלי
יבגני סובה:
 הרי היה להם את כל העניין הזה, כפי שאנחנו התרענו, לפני הרפורמה
יבגני סובה:
 אני לא אשתמש במונח מהפכה, אני אגיד רפורמה משפטית
יבגני סובה:
 אז אנחנו, כאלה שמתנגדים לרפורמה, הצגנו את טורקיה, הונגריה ופולין כמדינות שחוו את הנזק הכלכלי בעקבות ירידה בהשקעות
יבגני סובה:
 בעקבות השינוי שקרה בפולין, ויש שינוי, ויש ממשלה חדשה שהולכת לקום שם, יהיה מעניין לעקוב בחודשים הקרובים אם הדבר הזה יבוא לידי ביטוי גם בשינויים כלכליים בתוך פולין, ויכול להיות שזה גם ישמש לצורך איזשהו מחקר פנימי אצלנו כדי לבוא ואולי אפילו ללמוד מהטעויות של אחרים, כדי שכך נוכל גם להשתמש בנתונים האלה לצורך השקעות עולמיות, למשל
יבגני סובה:
 ואז אנחנו נראה אם בהחלט יש השפעה מהדברים שקורים בתוך התהליכים הפוליטיים, כפי שאנחנו הזהרנו
יבגני סובה:
 בסוף זה נעצר בגלל המלחמה, לא בגלל רצון טוב של הממשלה
יבגני סובה:
     אם יקרה בפולין תהליך הפוך, בוודאי תהיה לנו אפשרות לבוא ולהגיד, ברגע שקורה תהליך הפוך, זה מייד משפר את ממדי הכלכלה וגם את ההשקעות והמערכת הבנקאית, פיננסית
יבגני סובה:
 אבל אני מניח שתהיה השפעה טובה לכלכלת פולין בהקשר להשקעות
יבגני סובה:
 זה יהיה מעניין
יבגני סובה:
 זה חומר מחשבה, אולי אפשר גם לבקש בעוד כמה חודשים ממחלקת ממ"מ שתעשה
יבגני סובה:
 תודה רבה על הסקירה
מיקי לוי:
תודה ובהצלחה והרבה בריאות
מיקי לוי:
 היום יום רביעי, ח' בטבת, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא היערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות (מיגון פיזי, התרעה ופינוי של אוכלוסייה)
מיקי לוי:
 זו אינה הישיבה הראשונה של הוועדה בנושא דוח מבקר מדינה זה
מיקי לוי:
 אני מבקש להדגיש שישיבותיה הקודמות בדוח התקיימו באופן חסוי, על מנת לא לחשוף נושאים ביטחוניים
מיקי לוי:
 היום אנחנו מקיימים דיון פומבי, כי ברור שנושא הצפון – שהפך מאז תחילת המלחמה גם כן לזירה עם תקריות יום-יומיות, ירי טילים/רקטות בלתי פוסקת ולחימה בגבול – הוא נושא שחייבים להתייחס אליו מיידית
מיקי לוי:
 הממשלה קיבלה החלטה על פינוי אוכלוסייה מיישובים בצפון עד למרחק של 3
מיקי לוי:
5 ק"מ מהגבול
מיקי לוי:
 אנחנו מדברים על 51,700 תושבים אשר פונו, כנראה שהתפנו הרבה יותר מיישובים מעבר ל-3
מיקי לוי:
5  ק"מ
מיקי לוי:
 לעומת זאת, לא מעט  יישובים התפנו באופן עצמאי, מדובר על כמה אלפי אזרחים בקטגוריה זו