GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד ברוק:
חוץ מביוון, היו לך שריפות ענקיות שם
עודד ברוק:
 היא דומה לנו מאוד
מיקי לוי:
נכון, התרכזתי ביוון כי ביקרתי שם
מיקי לוי:
 הנזקים הם פשוט אדירים
מיקי לוי:
 אנחנו נקיים דיון מעקב
מיקי לוי:
 כל אחד קיבל שיעורי בית
מיקי לוי:
 אדוני המשרד לביטחון לאומי, מדאיג אותי במיוחד נושא חיפה, וזאת לאור השריפה האחרונה והטראומה האחרונה ביערות הכרמל
מיקי לוי:
 נקבע פה סדר עדיפויות על ידי כב"ה
מיקי לוי:
 קטונתי בכלל מלדון בזה
מיקי לוי:
 אני פשוט מקבל את זה כפי שזה
מיקי לוי:
      ראש מועצת משגב, בבקשה
דני עברי:
אני עוסק בהכנת תכניות הגנה ליישובים שלי  בערך 12 שנה
דני עברי:
 ביישובים שלי יש בין 50 ל-150 שריפות כל שנה
דני עברי:
 כל שנה מפנים יישוב
דני עברי:
 העניין הולך ומחמיר
דני עברי:
 לא ניכנס לכל עניין שריפות של פסולת
דני עברי:
 יש לי תוכניות הגנה
דני עברי:
 ביקשתי תקצוב, לא קיבלתי
דני עברי:
 הסיפורים של קק"ל ושל רט"ג נגמרים בתחום של השמורה או בתחום של היער המוכרז, ואני נשאר עם בערך 25 יישובים בסיכון גבוה
דני עברי:
 עשיתי תוכנית הגנה לגבי רובם
דני עברי:
 עשיתי את מאות אלפי שקלים שעולה להכין את התוכנית
דני עברי:
 עשיתי גם תוכנית להגברת כמות המים כי אני יכול לעשות את זה דרך חוקי העזר שלי
דני עברי:
 אבל אני מחכה כבר 10 שנים לקבל ממדינת ישראל את ה-3 מיליון שקל שאני צריך בשביל לעשות את קווי החיץ ואת הדרכים מסביב ליישובים כפול 25, וכל עוד שאני לא מקבל אותם, אני לא - - -
מיקי לוי:
זה שטח קק"ל ויערות קק"ל?
דני עברי:
בגדול לא
דני עברי:
 אלו שטחים שהם על גבול היישוב, בתוך היישוב, גובלים ביישוב, כשחלקם בניהול קק"ל, חלקם בניהול רט"ג, וחלקם לא בניהול רט"ג ולא בניהול קק"ל
דני עברי:
 הכול מעורבב
דני עברי:
 אף אחד לא מסתכל על 70 מטר מהבית ועושה את הקו חיץ מסביב ל-25 יישובים שלי שהם בסיכון ומסביב ל-15 דרכי גישה ליישובים, ואני לא מדבר על דרכי מילוט ואני לא מדבר על הכנת הדרכים
דני עברי:
 חסרים לי 100 מיליון שקל בשביל לבצע את מה שהחליטה במדינת ישראל שאני צריך לבצע, והיישובים מחכים כמו ברווזים שתהיה שריפה
דני עברי:
 אני לא יודע אם זה יבוא מטילים, מהצתות או משריפת פסולת
דני עברי:
 אבל כל שנה יש לי כמה עשרות, כל שנה אני מפנה יישוב, ואין לי תקצוב בשביל לבצע את קווי חיץ
דני עברי:
 רציתי להגיד זאת, בשביל זה באתי לישיבה
דני עברי:
 יש לי תוכנית מוכנה, ואני יודע מה צריך לעשות
דני עברי:
 רק חסר כסף
מיקי לוי:
האם אתם זוכרים בכמה כסף משגב מתוקצב, או מה סדר העדיפויות, או מה צריך לעשות לפי בדיקתכם?
דני עברי:
אני לא מצליח לקבל את סדרי העדיפויות
דני עברי:
 כל היישובים שלי בסיכון
מיקי לוי:
הינה, הוועדה תיתן לך
מיקי לוי:
קיבלנו אותה עכשיו
מיקי לוי:
 משגב בתוכנית העבודה שלכם?
>> חיים תמם:
עד כמה שאני זוכר, לא
>> חיים תמם:
 הוא לא בעדיפות הראשונה
>> חיים תמם:
 אני צריך להסתכל ברשימה
>> חיים תמם:
 בעשרה ראשונים
מיקי לוי:
אדוני יושב-ראש המועצה, שמעת? אתה לא בעדיפות הראשונה
מיקי לוי:
 האם מישהו יכול לשבת איתו לישיבה?
חיים אמסלם:
נניח, מספר 10 זה מטה אשר, מטה יהודה, קריית טבעון, נשר, חיפה
מיקי לוי:
האם אדוני יכול ליצור איתו קשר טלפוני ולעשות ישיבה משותפת? אולי יש דברים שפספסנו במשגב עם?
חיים אמסלם:
בשמחה
חיים אמסלם:
 כן, נעשה איתו פגישה
חיים אמסלם:
 נדבר איתו
מיקי לוי:
אנחנו נחבר אותך לכב"ה ולמשרד לביטחון לאומי וננסה להזיז את העניינים אצלך
דני עברי:
תודה רבה
מיקי לוי:
אני מודאג
מיקי לוי:
 אני יוצא מהדיון הזה יותר מודאג ממה שנכנסתי אליו
מיקי לוי:
 הסכנה היא סכנה ממשית לחיי אדם ולרכוש
מיקי לוי:
 לכן, לאף אחד מאיתנו אין פריווילגיה לא לעשות מעשה, כולל משרד האוצר ומשרד הפנים
מיקי לוי:
 זה בנפשנו
מיקי לוי:
 לא נוכל אחר כך להגיד בוועדת החקירה: לא ידענו
מיקי לוי:
 אני בכוונה עושה את הדיון הזה
מיקי לוי:
 כדי שכולנו נדע
מיקי לוי:
 והמצב לא טוב, וכנראה שלא למדנו את הלקחים הרצויים מהשריפה הגדולה בכרמל
מיקי לוי:
 זוהי שריפה שתיחרט בזיכרוננו כי איבדנו אנשים ורכוש
מיקי לוי:
 לגבי הרכוש – בסדר
מיקי לוי:
 אבל אנשים
מיקי לוי:
 אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו את זה עוד פעם
מיקי לוי:
 זה בידינו
מיקי לוי:
 ולכן, כל מי שהיה בדיון הזה, יחזור הביתה וימשיך לעשות את שיעורי הבית שלו
מיקי לוי:
 בחודש מרץ אנחנו נפגשים
מיקי לוי:
      המשרד לביטחון פנים, אתם שחקן מרכזי כי אתם מתכללים
מיקי לוי:
 אתם צריכים לדאוג לכסף מול האוצר, אתם צריכים לדאוג לכל בעלי המקצוע ולשלב אותם
מיקי לוי:
 למשל, את רח"ל, מועצות מקומיות, שלטון מקומי, הכול מכול וכול
מיקי לוי:
 אין לנו היום תשובות לאזרחי מדינת ישראל, אנחנו לא אנשי בשורה
מיקי לוי:
 אחרי השריפה, או אחרי שהדוח הזה נוצר, וזאת לפני 5 שנים, היינו צריכים לבוא היום בדיון הזה ולהגיד: מבוצע, done, נגמר
מיקי לוי:
 ואנחנו לא עושים את זה
מיקי לוי:
 ולכן, כולנו נושאים באחריות
מיקי לוי:
 אנחנו במרץ נתראה עוד פעם
מיקי לוי:
 תשתדלו לבוא, כולל אוצר, עם תשובות, כי אין לנו תשובות הולמות לאזרחים
מיקי לוי:
בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הוועדה לביקורת המדינה בנושא: חילופי אישים כחברי הוועדה בוועדת המשנה לביטחון, יחסי חוץ וקשרי מסחר בין-לאומיים
מיקי לוי:
 ההתכנסות פה היא לשם הצטרפותה של חברת הכנסת אורית פרקש הכהן וחבר הכנסת אברהם בצלאל, במקום חבר הכנסת חילי טרופר ובמקום חבר הכנסת אריאל בוסו
מיקי לוי:
 מכיוון שאת עוד לא חברה, את גם לא יכולה להצביע
פלורינה הלמן לוין:
היא יכולה
פלורינה הלמן לוין:
 היא חברה בוועדה לביקורת המדינה
גלעד קריב:
זה דיון של הוועדה לביקורת המדינה
מיקי לוי:
 את חברה בוועדה לביקורת המדינה, אז את רשאית להצביע
מיקי לוי:
      אם כן, אנחנו ניגש להצבעה על חילופי האישים
מיקי לוי:
 מי בעד?
מיקי לוי:
אושרה
מיקי לוי:
ההצבעה עברה ברוב קולות
אורית פרקש הכהן:
פה אחד, מה שנקרא
מיקי לוי:
תודה רבה ובוקר טוב
מיקי לוי:
 זה היה טכני לחלוטין
מיקי לוי:
 תודה שהגעתם
מיקי לוי:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא: טיפול הממשלה במובטלים, דוח מיוחד: התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה, 2021
מיקי לוי:
 אני מקדים ואומר, אני משתמש בדוחות קודמים שהם רלוונטיים לתקופתנו אנו
מיקי לוי:
 אני לא מתעסק בדברים שאין להם המשכיות
מיקי לוי:
     בזמן התפרצות מגפת הקורונה, בסוף שנת 2019, מעבר לתחלואה חווינו גם משבר תעסוקתי קשה ביותר בתולדות המדינה
מיקי לוי:
 מתחילת המשבר הסתמנה מגמה של צמצום בשיעור התעסוקה, ומאות אלפי עובדים הוצאו לחופשה ללא תשלום, חל"ת, או פוטרו ממקום עבודתם
מיקי לוי:
 לפי הלמ"ס, בשנת 2020 פחת התוצר המקומי הגולמי ב-2
מיקי לוי:
6%
מיקי לוי:
 טיפול המדינה נעשה באמצעות שני רכיבים מרכזיים: תשלום דמי אבטלה למובטל, העומדים בתנאי הזכאות הקבועים בחוק הביטוח הלאומי, והשני, סיוע למובטל בשילובו מחדש בשוק התעסוקה
מיקי לוי:
     אני לא חושב שצריך להסביר לנוכחים כאן את מצב המלחמה שבו אנחנו נמצאים מאז ה-7 באוקטובר, עם אלפי מפונים מבתיהם וסגירת מקומות העבודה שלהם, סגירת בתי-עסק, מפעלים בקווי העימות ובאיזורים הנתונים לירי, ריתוק עובדים לבתיהם בשל מסגרות לימודים אשר אינן פועלות בצורה סדורה וכולי
מיקי לוי:
 אני מביא לפתחה של המדינה שוב את העיסוק במציאת פתרונות לאנשים אשר יכולת הפרנסה שלהם נפגעה קשות, ולא ברור מתי יוכלו לחזור לשוק העבודה
מיקי לוי:
     מספר פעמים, אני מדגיש שוב, בדיוניה של ועדה זו, התבססנו על דוחות אשר נעשו במהלך ואחרי תקופת משבר הקורונה
מיקי לוי:
 גם בדוח הזה נבדק על-ידי משרד מבקר המדינה השירות אשר ניתן לתובעי דמי אבטלה והפעולות לשילובם בשוק התעסוקה
מיקי לוי:
     אני מבקש להתמקד בחמישה סעיפים מרכזיים: נתונים וסטטוס מספר האנשים אשר איבדו את מקום עבודתם ומדווחים בחל"ת, אם יש כזה; מה הסיוע והשירות שניתן; זמינות הטיפול והשירות בביטוח הלאומי בתקופת הקורונה, שהם רלוונטיים לתקופתנו אנו; תהליכי הרישום לקבלת דמי עבודה, מהירים, איטיים, אם השתכללנו או הלכנו לאחור; ואם קיימת אסטרטגיה לטווח ארוך ולתוכנית מגירה כלשהי שלוקחת בחשבון את פרקי הזמן הארוכים במשבר
מיקי לוי:
     תודה רבה שוב, ובוקר טוב
מיכה גולדמן:
הילית ורננה, עובדות הביקורת, יציגו את זה
מיכה גולדמן:
 אנחנו נציג את עיקר הממצאים שאנחנו חושבים שהם רלוונטיים, כמו שאמרת, לתקופה הזאת, תובנות שלנו והמלצות
מיכה גולדמן:
 אנחנו יודעים שהביטוח הלאומי ושירות התעסוקה התקדמו לא מעט בעקבות הדוח הזה
מיכה גולדמן:
 עבדנו איתם בשיתוף פעולה, אני חייב לציין, ואנחנו נציג את הכול כי אני חושב שזה היה דוח משמעותי שקידם את המערכת
מיכה גולדמן:
     (הצגת מצגת)
שוורץ מלביצקי:
אני הילית מלביצקי, מנהלת ביקורת
שוורץ מלביצקי:
 אני וד"ר רננה לינדנר ערכנו את הביקורת
שוורץ מלביצקי:
 כמו שבני אמר, ביצענו את הביקורת במסגרת דוח מיוחד שהתפרסם באוגוסט 2021, ונציג פה את הליקויים המרכזיים שעלו במסגרת משבר הקורונה, ואז, כמו היום, המדינה נדרשת לאותן סוגיות, של טיפול במובטלים ומי שהוצא לחל"ת, ובזה נתמקד
שוורץ מלביצקי:
     הגופים המבוקרים העיקריים שעסקנו בהם בדוח הם: הביטוח הלאומי, שירות התעסוקה, זרוע העבודה ומשרד האוצר
שוורץ מלביצקי:
 הנושאים שנבדקו הם: נתונים חודשיים על שכר העובדים, תהליך הרישום לדמי אבטלה, בקרה על תשלום דמי אבטלה והפעילות הממשלתית בתחום התעסוקה
שוורץ מלביצקי:
 אלה הליקויים המרכזיים שנציג פה עכשיו
שוורץ מלביצקי:
     אלה נתוני מפתח שחשובים כדי לסקור את הנושא: כ-24 מיליארד שקלים הם סך דמי אבטלה ששולמו בשנת 2020; כ-880,000 מקבלי דמי אבטלה היו בחודש אפריל 2020, וזה היה מספר שיא; וכמיליארד שקלים היה סך החוב המצטבר של מקבלי דמי אבטלה שלא היו זכאים, ותיכף נסביר את הנושא הזה
שוורץ מלביצקי:
     נתון נוסף רלוונטי היה היחס בין מספר המובטלים למספר המשרות הפנויות, שהגיע לשיא של 42 באפריל 2020
שוורץ מלביצקי:
 זאת אומרת, על כל משרה פנויה היו כ-42 מובטלים או דורשי עבודה באותה עת
שוורץ מלביצקי:
     כמו שאמרתי קודם, הגופים המרכזיים הם הביטוח הלאומי, שירות התעסוקה וזרוע העבודה
שוורץ מלביצקי:
 הביטוח הלאומי אחראי למעשה על תשלום דמי אבטלה למי שזכאי, לפי מבחנים
שוורץ מלביצקי:
 שירות התעסוקה מתווך בין דורשי עבודה לבין המעסיקים, מבַצע מבחני תעסוקה ואחראי על יצירת מפות התייצבות שאותן הוא מעביר לביטוח הלאומי
שוורץ מלביצקי:
 נרחיב על זה בהמשך
שוורץ מלביצקי:
 זרוע העבודה היא שחקן מרכזי ביצירת תוכניות תעסוקה, הכשרות מקצועיות ומרכזי הכוון
שוורץ מלביצקי:
     הליקוי הראשון שאנחנו עוסקים בו הוא דיווחים חודשיים מהמעסיקים על שכר עובדיהם
שוורץ מלביצקי:
 כאמור, אחד האתגרים המרכזיים בניהול משבר הוא המחסור בנתונים זמינים ושוטפים
שוורץ מלביצקי:
 במקרה זה, הנתונים הנדרשים הם נתונים חודשיים על עובדים שעבודתם הופסקה בשל יציאה לחל"ת, פיטורין או עובדים שעזבו את העבודה וחזרו, עובדים שהיקף המשרה שלהם צומצם בגלל המשבר
שוורץ מלביצקי:
     הצורך בנתונים מדויקים בנוגע לשכר עולה כאשר הממשלה רוצה לבחון כל מיני תוכניות לחלוקות דיפרנציאליות של מענקים, תמריצי חזרה לעבודה או תוכניות להגדלת קצבאות שמותנות בהכנסה, מודל חל"ת גמיש – המודל הגרמני, שגם בו נעסוק
שוורץ מלביצקי:
 כל הדברים האלה צריכים נתונים שוטפים ומעודכנים
שוורץ מלביצקי:
     עד לתקופת הקורונה, לביטוח הלאומי היו שני סוגי דיווחים
שוורץ מלביצקי:
 דיווח חודשי שנקרא טופס 102, בדיווח הזה לא מפורט השכר שמשולם לעובד בנפרד, אלא מצוין מספר כולל של על העובדים שמועסקים באותו בית-עסק והשכר הכולל שמשולם להם
שוורץ מלביצקי:
 הדיווח הזה לא יכול לציין כמה עובד ספציפי מרוויח, מהם התנאים שלו ומה היקף המשרה שלו
שוורץ מלביצקי:
     בנוסף, היה דיווח מפורט שנקרא טופס 126, הוא מפורט על כל עובד ועל השכר המצטבר שלו, אבל זה דיווח מפורט חציוני, זאת אומרת, דיווח שמגיע לביטוח הלאומי אחת לחצי שנה
שוורץ מלביצקי:
 אם עובד יצא לחל"ת בינואר, אז הביטוח הלאומי ידע מזה בדיווח החציוני בסביבות יוני-יולי, ולמעשה הוא דיווח שבדיעבד
מיקי לוי:
יש כאן מהביטוח הלאומי? אחר-כך תתייחסו אם אפשר לצמצם את זה
שוורץ מלביצקי:
בתקופת הקורונה, חשוב לציין לחיוב את הביטוח הלאומי שהשתמש בממשק מקוון שאיפשר לקבל דיווחים מקוונים ישירות מהמעסיקים
שוורץ מלביצקי:
 זה נקרא טופס 100, וזה עבד מעולה
שוורץ מלביצקי:
 אני מניחה שהיו אתגרים בדרך, אבל הם קיבלו את הדיווחים, דיווחים שוטפים, ועבדו עם זה, כדי שיהיו נתונים מדויקים
שוורץ מלביצקי:
     במסגרת הדוח שעבדנו עליו פרסמנו דוח ביניים בספטמבר 2020, כי מצאנו לנכון לציין את הבעיה המהותית בחוסר נתונים
שוורץ מלביצקי:
 חודשיים לאחר פרסום הדוח היה תיקון חקיקה, ובמסגרתו נקבע שעל מעסיקים להעביר דיווח חודשי מקוון הכולל, בין היתר, את שכר העבודה, היקף המשרה והסיווג של כל עובד
שוורץ מלביצקי:
 כך שנכון להיום יש לביטוח הלאומי נתונים שוטפים, ואפשר להפיק הרבה מידע כדי לקבל תוכניות או כל דבר אחר שצריך
מיכה גולדמן:
אני רק אוסיף שעולה דיון לפעמים על חל"ת גמיש, מודל גרמני, ועד הקורונה לא הייתה תשתית לעשות את זה
מיכה גולדמן:
 היום היא קיימת, בעקבות הדוח
מיכה גולדמן:
 זו החלטה מדינית אם להפעיל או לא להפעיל, אבל זה קיים
רננה לינדנר:
שלום, אני ד"ר רננה לינדנר, וגם אני מנהלת ביקורת במשרד מבקר המדינה
רננה לינדנר:
     הליקוי הבא שאני אציג עוסק בתהליך הרישום לדמי אבטלה
רננה לינדנר:
 בעצם, כל מובטל וכל דורש עבודה נדרש לבצע תהליך כפול, תהליך מקביל, גם בביטוח הלאומי וגם בשירות התעסוקה
רננה לינדנר:
 כלומר, כשהוא מתחיל את התהליך הוא נרשם בשני הגופים
רננה לינדנר:
 בשירות התעסוקה הוא נרשם כדורש עבודה, ומעבר לרישום הראשוני  הזה הוא נדרש להתייצבות חודשית
רננה לינדנר:
 לפני הקורונה זאת הייתה התייצבות פיזית שנועדה לשתי מטרות: בשביל לקבל הצעות עבודה רלוונטיות אם ישנן, ומעבר לזה, בשביל לתקף את הסטטוס שלו, אם הוא עדיין מחוץ למעגל התעסוקה או שאולי הוא חזר לעבוד במשרה מלאה או במשרה חלקית
רננה לינדנר:
     על סמך ההתייצבות של דורשי העבודה, שירות התעסוקה מפיק את מה שנקרא מפות ההתייצבות ומעביר אותן לביטוח הלאומי שמשלם את הקצבאות לפי מספר הימים שהוא רואה במפת ההתייצבות
רננה לינדנר:
 כך שלמעשה, יש כאן ממשק ותלות גדולה בין שני הגופים
רננה לינדנר:
 אני אציין שאם מאיזושהי סיבה מפות ההתייצבות לא עוברות משירות התעסוקה לביטוח הלאומי, אפילו מאיזשהו כשל טכני, אז הביטוח הלאומי לא יכול לשלם את הקיצבה כראוי
רננה לינדנר:
     יש כאן נטל ביורוקרטי על האזרח, על התובע, שנדרש לעשות את התהליך פעמיים, פעמיים להירשם, להעביר את תלושי השכר שלו, את ההיסטוריה התעסוקתית שלו וכדומה
רננה לינדנר:
 את העניין הזה אפשר לפתור באמצעות מה שהמלצנו עליו – טופס אחוד, טופס משותף, שבאמצעותו ממלאים את הכול פעם אחת והטופס משוגר לשני הגופים במקביל
רננה לינדנר:
     לשמחתנו, הטופס האחוד המקוון הושק באוגוסט ב-2023, כך שהיום אפשר לחסוך את הנטל הביורוקרטי הזה על המובטלים
רננה לינדנר:
 מה שפחות לשמחתנו ומבירור קצר שערכנו השבוע, מסתבר שרק כ-25% מהמובטלים היום, במשבר הנוכחי, עושים שימוש בטופס המשותף הזה
רננה לינדנר:
 כל השאר – כנראה מחוסר מודעות, אבל צריך לבדוק את זה לעומק – עוברים את התהליך פעמיים בנפרד בשני הגופים, כך שמעבר להתמודדות עם כל הקשיים שהם נמצאים בהם, יש נטל ביורוקרטי כפול בתהליך הזה
רננה לינדנר:
     אני אזכיר נקודה נוספת שקשורה לתהליך הרישום
רננה לינדנר:
 המובטלים הרבה פעמים מעוניינים לדעת מראש מה צפי הקצבה שהם צפויים לקבל, לצורך כך, באתר הביטוח הלאומי יש סימולטור, מחשבון אבטלה, שבו אתה מזין את הפרטים שלך ומקבל את צפי הקצבה
רננה לינדנר:
 לפי סקר מקיף שערכנו בתקופת הקורונה, השימוש בסימולטור הזה מאוד-מאוד נמוך, כ-19% מהמובטלים עשו בו שימוש
רננה לינדנר:
     מסתבר שהסיבות העיקריות לכך היו חוסר מודעות לאפשרות הזאת, ומעבר לזה, הסימולטור הזה מתאים רק למקרים הפשוטים, כשאתה עובד אצל מעסיק אחד, במשרה מלאה, מכניס את השכר שלך ויכול לדעת כמה תקבל
רננה לינדנר:
 אבל ברגע שהתהליך קצת יותר מורכב, קרי: מי שעובד אצל שני מעסיקים וכדומה, המחשבון לא מתאים
רננה לינדנר:
 המלצנו להתאים אותו לסיטואציות נוספות, ולצערנו, נראה שזה עדיין לא קרה
רננה לינדנר:
     אני אתייחס עכשיו לליקוי לגבי הבקרה על תשלום דמי אבטלה
רננה לינדנר:
 הזכרנו קודם את החובות שנוצרו במהלך תקופת הקורונה, אז בואו נסביר למה זה קורה
רננה לינדנר:
 אמרנו ששירות התעסוקה מפיק מפות התייצבות, ואמרנו שהמובטל, דורש העבודה, נדרש לתקף את מצבו אחת לחודש
רננה לינדנר:
 בתקופת הקורונה, בגלל המגבלות על ריחוק חברתי, הבידוד והסגרים, בוטלה חובת ההתייצבות; אנשים לא נדרשו לתקף את מצבם, כלומר, הם נרשמו פעם אחת כמובטלים וזהו
רננה לינדנר:
     שירות התעסוקה יצר קשר עם חלקם, ועם הרבה מהם לא יצר קשר
רננה לינדנר:
 חלק הוגדרו כמנותקי קשר
רננה לינדנר:
 מדובר על מאות אלפי עובדים שלא ידעו מה הסטטוס שלהם, כך שאם עובד חזר לעבוד וידע להיכנס באופן יזום לאתר של הביטוח הלאומי ושירות התעסוקה ושינה את הסטטוס שלו, אז הכול בסדר
רננה לינדנר:
 אבל אם הוא לא עשה את זה, אז הוא נשאר רשום במערכת כמובטל וקיבל דמי אבטלה שלא מגיעים לו, עד שהצטבר חוב של כמיליארד שקל בסוף שנת 2020 – למי שזוכר את הכותרות בעיתונים – של אנשים שקיבלו דמי אבטלה למרות שהם לא זכאים לכך
רננה לינדנר:
     גם לגבי המשבר הנוכחי עשינו בירור
רננה לינדנר:
 שירות התעסוקה טוען שהוא הפיק את הלקחים מאז
רננה לינדנר:
 כמובן שהתייצבות פיזית היא בעייתית גם היום, והרבה מאוד לשכות סגורות
רננה לינדנר:
 אבל שירות התעסוקה אומר שההתייצבות היום היא התייצבות דיגיטלית, שפעמיים בחודש הוא שולח למובטלים ולדורשי עבודה SMS שבו הם נדרשים לתקף את מצבם, אם הם עדיין מובטלים, בחל"ת או אם חזרו לעבוד, במשרה מלאה או חלקית
רננה לינדנר:
     לפי מה שהבנו, הסיכום עם האוצר הוא שגם מי שלא תיקף את הסטטוס שלו באוקטובר יקבל דמי אבטלה, אבל בנובמבר לא
רננה לינדנר:
 אז צריך, כמובן, לעקוב אחרי הסיפור הזה על-מנת שלא ייווצרו חובות
מיקי לוי:
מישהו יכול להגיד אחר-כך מה קרה עם מיליארד השקלים האלה? זה המון כסף
רננה לינדנר:
זה המון כסף
מיקי לוי:
ומי שלא מגיע לו, לא מגיע
מיקי לוי:
 אין מה לעשות
רננה לינדנר:
הנושא האחרון שניגע בו הוא הפעילות הממשלתית בתחום התעסוקה, ואני אתחיל ממודל החל"ת המפורסם
רננה לינדנר:
 מודל החל"ת הוא לא משהו שהתחיל בקורונה, בניגוד למה שהרבה מאיתנו חושבים
רננה לינדנר:
 לפי חוק הביטוח הלאומי אפשר לקבל דמי אבטלה גם כאשר נמצאים בחל"ת, ולא רק כשמפטרים אותך
רננה לינדנר:
 אבל בשגרה המובטל נדרש לעמוד במספר תנאים: הוא נדרש לממש את ימי החופשה שלו קודם ליציאה לחל"ת, הוא נדרש לשהות בחל"ת לפחות 30 יום, ועוד כהנה וכהנה
רננה לינדנר:
     בתקופת הקורונה ניתנו הקלות לתנאים האלה, הקריטריונים רוככו ואנשים קיבלו דמי אבטלה כשהם נמצאו בחל"ת גם אם הם לא מימשו ימי חופשה, גם אם הם היו בחל"ת רק 14 יום, וכדומה
רננה לינדנר:
 ובעצם זה מה שיצר את המסות הגדולות של אנשים שקיבלו דמי אבטלה בתקופת החל"ת, והביא במקרים מסוימים גם לתמריץ שלילי לחזרה לעבודה
רננה לינדנר:
 אם אתם זוכרים, תקופת החל"ת הוארכה עוד ועוד
רננה לינדנר:
 אנשים ישבו בבית, קיבלו כסף, וחלקם פחות רצו להשתלב מחדש בשוק התעסוקה או הפכו לבררנים יותר
קריאה:
רובם
רננה לינדנר:
רובם, ובעצם עלה חשש מזה שאנשים יהפכו למובטלים כרוניים
רננה לינדנר:
     הפתרון לחששות האלה והפתרון לתמרץ אנשים לחזור לשוק התעסוקה נעוץ באותם מודלים, כמו שהזכרנו קודם, של החל"ת החלקי, המודל הגמיש, המודל הגרמני, שבהם לא מתבצע ניתוק בין המובטל לבין מקום התעסוקה שלו
רננה לינדנר:
 העובד ממשיך לעבוד אבל במשרה חלקית, והמדינה משלימה את השכר
רננה לינדנר:
     האפשרות הזאת קיימת גם לפי חוק הביטוח הלאומי כמו שהוא
רננה לינדנר:
 בסעיף 176א יש מענק שניתן למובטל שעובד בשכר נמוך
רננה לינדנר:
 כלומר, התשתית החוקית קיימת, אפשר לשלם מענק לאנשים שעובדים באחוזי משרה נמוכים
רננה לינדנר:
 מבירור שעשינו בתקופת הקורונה, השימוש בסעיף הזה הוא אפסי, גם מחוסר מודעות של הפקידים וגם בגלל שאין מספיק נתונים שיאפשרו להשתמש בסעיף הזה, מה שנפתר ברגע שהתחילו להגיע הנתונים החודשיים מהמעסיקים, ולכן התשתית הטכנולוגית כן קיימת היום
רננה לינדנר:
     ליקוי נוסף שהצבענו עליו עוסק בנושא מיומנויות
רננה לינדנר:
 אנשים ישבו בבית בתקופת החל"ת תקופה ממושכת
רננה לינדנר:
 התקופה הזאת יכלה להיות מנוצלת לשיפור מיומנויות שלהם
רננה לינדנר:
 מניתוחים שערכנו על מאגרי המידע של שירות התעסוקה, הרבה מאוד דורשי עבודה הצביעו על מחסור במיומנויות, בפרט אוריינות דיגיטלית
רננה לינדנר:
 ובזמן שהם ישבו בבית ניתן היה לנצל את התקופה הזאת קצת יותר, ולהפנות אותם אפילו לקורסים מקוונים וכדומה
רננה לינדנר:
     הדברים האלה רלוונטיים גם לימינו אנו
רננה לינדנר:
 כמובן שאנחנו לא מדברים על בן-אדם שפונה מביתו, עבר טראומה ויושב כרגע בבית-מלון, ולא פנוי לעשות קורס אקסל
רננה לינדנר:
 אבל יש הרבה מאוד אנשים שפוטרו או שהוצאו לחל"ת ויושבים בבית שלהם לפרק זמן לא ידוע – מגזר התיירות, למשל – ואפשר בצורה פשוטה מאוד לשלוח להם הודעות SMS, הודעות פוש, שיידעו אותם על קורסים מקוונים, ולנצל את התקופה הזאת לשיפור מיומנויות של מובטלים בשביל שיחזרו לשוק העבודה בבוא העת במצב טוב יותר
רננה לינדנר:
     הליקוי האחרון שאני אתייחס אליו הוא לגבי חוסר שיתוף הפעולה בין הגופים שעוסקים בתחום התעסוקה, במיוחד שירות התעסוקה ומשרד העבודה
רננה לינדנר:
 הצבענו על חוסר שיתוף פעולה, על העובדה שלא נקבעו תחומי אחריות ולא נקבעו גבולות גזרה בפעילות שבין הגופים השונים, ובין היתר, בנושא העברת מידע
רננה לינדנר:
 אין מנגנונים של העברת מידע שוטף משירות התעסוקה למשרד העבודה
רננה לינדנר:
 שירות התעסוקה מחזיק הרבה מאוד מידע על מובטלים ודורשי עבודה, והשיתוף לא תמיד נעשה באופן שוטף
רננה לינדנר:
     המלצנו גם באופן כללי להגביר את שיתופי הפעולה, את קביעת גבולות הגזרה וכדומה, למסד את מנגנון שיתוף הנתונים, ואפשר גם להשלים את הקמת אגף המידע, שזה הפרויקט של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שמאגם נתונים על עולם התעסוקה, ולשפר את המצב לטובת המובטלים
רננה לינדנר:
     לסיכום, משבר הקורונה היה מבחן לחץ שחשף הרבה מאוד ליקויים, גם באיכות השירות שניתן למובטלים ולדורשי העבודה וגם בדרך הפעולה של הגופים שעוסקים בתחום התעסוקה
רננה לינדנר:
 לצערנו, חלק מהליקויים שהצבענו עליהם עדיין לא תוקנו, אבל חלקם כן, בפרט הנושא של טופס מקוון והנושא של הדיווחים החודשיים, שהוא נושא אקוטי שמאפשר ויצר את התשתית הטכנולוגית לשימוש במודלים של חל"ת חלקי, המודל הגרמני וכדומה
רננה לינדנר:
 וכאמור, למרות שאנחנו נמצאים בשבר גדול, גם בתקופה הזאת אפשר לנצל את הזמן ולשפר מיומנויות של חלק מהאנשים שנמצאים כרגע בבית ללא תעסוקה
רננה לינדנר:
 תודה רבה
מיקי לוי:
 הביטוח הלאומי, בבקשה
אוריאל כזום:
אדוני היו"ר, אני אתחיל בכמה דברים ואז תשאלו
אוריאל כזום:
     צריך לזכור, כשהקורונה התחילה קיבלנו בשבוע מלאי תביעות של חמש שנים והיינו צריכים להתאים את עצמנו למצב של מיליון איש בבית
אוריאל כזום:
 ואם היינו מטפלים בשיטות שהיינו רגילים אליהן, עוד לא היינו מסיימים, היה לוקח חמש שנים לטפל
אוריאל כזום:
 חלק מהסיפור היה להתעשת ולהמציא מנגנונים חדשים, והחיבור למעסיקים לקבל את המידע באופן מקוון, זה היה הנכס הכי גדול שנשאר למדינת ישראל מהקורונה
אוריאל כזום:
 כלומר, זה שהיום מדינת ישראל יודעת מי עובד ומי לא עובד, אומנם בדיליי של חודש – בקורונה ידענו בדיליי של שנה אחורנית
אוריאל כזום:
 לא רק הביטוח הלאומי, אלא כל מדינת ישראל
מיקי לוי:
חלק מהעניין זה מיליארד שקל שהסתובבו בחוץ
אוריאל כזום:
האמת היא שזה יותר ממיליארד
אוריאל כזום:
 אתם דיברתם על שנה אחת
אוריאל כזום:
 אנחנו שילמנו מעל 40 מיליארד שקל דמי אבטלה
אוריאל כזום:
 חלק מהסיפור היה לאפשר לאנשים לקבל דמי אבטלה תוך זמן קצר יחסית
אוריאל כזום:
 אני זוכר את זה לפי חגים – זה התחיל בפורים, ועד פסח שילמנו כסף ל-95%
אוריאל כזום:
 אחר-כך עשינו כל מיני בקרות, והצלחנו למנוע ארבעה מיליארד שקל חובות, כלומר, הצלחנו למנוע אישורים שקיבלנו על סמך זה שהתחברנו למעסיקים
אוריאל כזום:
 יצרנו מעל מיליארד שקל חובות
אוריאל כזום:
 אני חושב שיצרנו מעל שני מיליארד שקל חובות
אוריאל כזום:
 ובתקופה שהילית דיברה עליה זה המלאי שנשאר
אוריאל כזום:
     חלק ממה שעשינו – גם קיזזנו את החובות
אוריאל כזום:
 דרך אגב, לא גבינו מהם הצמדה עד היום
אוריאל כזום:
 אנחנו לוקחים רק את החלק הנומינלי
אוריאל כזום:
 אנחנו עושים את זה בצורה יחסית מתונה, כי כמו שאמרנו, חוב צריך להחזיר, ומצד שני, אנחנו מבינים שלא כל האנשים חזרו לשוק העבודה, אנחנו מפלחים את זה לפי סוגי אוכלוסיות
אוריאל כזום:
 היינו אמורים לצאת בקמפיין לפני חודש
אוריאל כזום:
 הקמפיין הסופי למבצע להחזרת חובות הוא לתת לאנשים פריסה מאוד רחבה, ועדיין אנחנו לא לוקחים את ההצמדה, וזה היה חלק מהאירוע שהיינו צריכים להתאים את עצמנו בזמן ולאפשר לאנשים לקבל את הכסף
אוריאל כזום:
      היום המצב הוא לא כזה
אוריאל כזום:
 אני מקווה שהמלחמה תיגמר הרבה יותר מהר, ואנחנו לא באירוע של קורונה, גם במספרים, ואם תרצה תיכף נדבר
אוריאל כזום:
 יש היום הרבה יותר בקרות על הנושא הזה – גם בשירות התעסוקה מידע יותר מטויב, גם אנחנו מקבלים מידע ממעסיקים ברמה חודשית, חודש אחרי אני יכול לדעת אם בן-אדם חזר
אוריאל כזום:
 אנחנו עושים הצלבות לחו"ל
אוריאל כזום:
 רגע לפני התשלום אנחנו שולחים עוד מסרון לבן-אדן שיאשר לנו שהוא לא חזר
אוריאל כזום:
 כלומר, היום אם יהיו חובות, זה בעיקר בגלל שבן-אדם לא דיווח, ומקסימום זה יהיה עומק של חודש ולא עומק של חצי שנה או שנה
אוריאל כזום:
     השכר החודשי גם היום מאפשר לנו לאשר תביעות עם הרבה פחות ביורוקרטיה
אוריאל כזום:
 ואני אתן עוד דוגמה
אוריאל כזום:
 אני אחראי על תשלום המילואים לחיילי המילואים
אוריאל כזום:
 בזכות זה שאני יודע היום מי עובד ומי לא עובד, לרוב חיילי המילואים שלא  עובדים הצלחתי לשלם באופן אוטומטי את אוקטובר, מה שלא יכולתי לעשות בלי הדבר הזה
אוריאל כזום:
     התחילה מלחמת חרבות ברזל, פנינו לצבא וביקשנו לקבל את האישורים הצבאיים בסוף החודש ולא בסוף תקופת השירות
אוריאל כזום:
 ונכון להיום, כל מי שלא עובד, 95% מהם קיבלו את הכסף בזכות טופס 100, בזכות זה שאנחנו יודעים מי עובד ומי לא עובד
אוריאל כזום:
 בגלל שיש חודש דיליי טעינו, וגם פה יהיו לי קצת חובות, אבל בשורה התחתונה, אם אני צריך לבחור בין לשלם בזמן ל-95% גם במחיר שלחלק יהיו חובות, זה חלק מהתפיסה, כי אם אני אחכה ל-100% אז חיילי מילואים לא יקבלו תגמול
אוריאל כזום:
     הבקרות היום הרבה יותר משמעותיות, וגם תהליך השירות השתפר
אוריאל כזום:
 כלומר, זה שיש טופס משותף, נכון שלא כולם משתמשים בו כי חלק מהתהליכים הם קצת שונים ויש מובטל חוזר אצלנו ומובטל חוזר אצלם
אוריאל כזום:
 אנחנו כל הזמן מנסים לשפר את כמות האנשים שישתמשו בטופס האחוד, ואפשר לראות לאורך זמן שהאחוזים עולים
אוריאל כזום:
     אנחנו מבינים שבסוף המובטל הוא מובטל, לא מעניין אותו אם זה הביטוח הלאומי או שירות התעסוקה או זרוע העבודה
אוריאל כזום:
 בסוף יש מדינה אחת, וזה חלק מהסיפור
אוריאל כזום:
 גם לגבי הלמ"ס אנחנו אמורים להעביר להם את המידע על שכר חודשי שיעשו בו שימוש לגבי כל המשרדים
אוריאל כזום:
 זה חלק מהאבולוציה, והקורונה נתנה לנו פה הזדמנות
אוריאל כזום:
 בהיבט הזה, הקורונה עשתה קפיצת מדרגה מאוד גדולה
אוריאל כזום:
 אם אתם רוצים, אתם יכולים להתייחס ולהוסיף עוד שאלות
מיקי לוי:
יש לכם רישומים כמה בקשות יש לחל"ת וכמה יצאו?
אוריאל כזום:
מתחילת אוקטובר יש לנו בערך 80,000 איש שיצאו לחל"ת
מיקי לוי:
זה לא הרבה יחסית למה שהתמודדתם איתו
אוריאל כזום:
כן, הכול יחסי
מיקי לוי:
זה הרבה עדיין
אוריאל כזום:
נכון
אוריאל כזום:
 בגלל זה אמרתי, זה לא קורונה
אוריאל כזום:
 מצד שני, צריך לזכור שחל"ת זה לא מודל טוב
אוריאל כזום:
 כלומר, לא בהכרח שהמודל הגרמני הוא יותר טוב
אוריאל כזום:
 אני חושב שלמדינת צריך שיהיה ארגז כלים והיא תבחר מה נכון
אוריאל כזום:
 אני לא חושב שבהכרח מודל גרמני יותר טוב מחל"ת
אוריאל כזום:
 אבל בביטוח הלאומי לא דחפנו את האנשים לחל"ת, כי הבנו שיש עוד פתרונות, כמו מס רכוש
אוריאל כזום:
 מי שמקבל פיצוי דרך מס רכוש, מקבל 100% משכורת
אוריאל כזום:
     המתווה של האוצר שיצא ושופר – אנחנו העדפנו שהחל"ת יהיה הפתרון האחרון, כי עובד שיוצא לחל"ת זה שהמדינה מבקשת ממנו לממש את פוליסת הביטוח האישית שלו, כי אם הוא מקבל חל"ת הוא לא יקבל אחרי זה אבטלה