GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן לוי:
      אנחנו רואים שכל הטיפול הנכון שהם עושים זה רק מעלה מחירים
רונן לוי:
 אנחנו לא ראינו שכל מה שהם טיפלו בענף הרכב בעשור האחרון עזר למחיר, מה שעזר להורדת המחירים בתחום הטיפולים זאת התחרות
רונן לוי:
 איפה שיש תחרות בתחום טיפולי התחזוקה שם אנחנו היום הכי זולים בעולם, אפשר לבדוק אותנו יחסית לאירופה, למשל לגרמניה
רונן לוי:
 אנחנו היום ב-30% יותר זולים מהמוסך של טיפול ותחזוקה לרכב בגרמניה
רונן לוי:
  	 לגבי הפרסום, משפט האחרון - - -
מירב בן ארי:
אבל אתה מסתובב סביב נקודות שהן כרגע לא רלוונטיות - - -
רונן לוי:
רלוונטי, כי לגבי הפרסום - -
מירב בן ארי:
לא משנה - - -
רונן לוי:
- - אנחנו מ-2013 - - - זה לא קורה
מירב בן ארי:
אתה גם אומר לי עכשיו מה רלוונטי?
רונן לוי:
לא, שהדברים יקרו
מירב בן ארי:
יפה שבמקביל היא גם מוציאה הודעה בתחום הרכב, אני מעדכנת אתכם: "מרחיבים את מגוון רכבי השטח שניתן לייבא לארץ"
מירב בן ארי:
 אולי זה מקרי, אולי זה לא, בסדר
מירב בן ארי:
      אני רוצה לשמוע את איגוד יבואני הרכב, אני מתנצלת, יש לי דיון מהיר שכבר מתנהל במקביל
חזי שייב:
אני אעשה את זה קצר
חזי שייב:
 אני מצטער שאני לא אדבר על הסנטימנט, אלא אתן נתונים
מירב בן ארי:
אני לא רוצה שתדבר על הסנטימנט, מספיק לי עם זה
חזי שייב:
נתחיל מזה שחוק רישוי רכב זה החוק היחיד שמטיל סנקציות פליליות על אנשים שמבצעים סיכול יבוא
חזי שייב:
 מהניסיון שלי – יש תחרות בין-מותגית רצינית מאוד בענף הרכב, ואני אתן לך כמה נתונים
חזי שייב:
      קודם כל, יש 50 מותגים עם 20 חברות שעובדות
חזי שייב:
 במהלך השנתיים האחרונות, מהרגע שיצא הדוח ועד היום, נכנסו כעשרה מותגים חדשים והשוק הסיני הפך להיות 16% מהשוק כאן
חזי שייב:
 אחד מכל שבעה רכבים שנמכרים היום במדינת ישראל – זה רכב סיני, זה לא היה כשישבנו עם הצוות של מבקר המדינה כדי לעשות את הדוח
חזי שייב:
 אחת ההמלצות של הצוות הייתה שהצרכן הישראלי יעשה סקר שוק
חזי שייב:
      אין דבר יותר טוב מאשר העובדה הזאת, שתוך שנה וחצי, ברגע שגילו שיש מוצרים שהם value for money, מוצרים אלה נהיו 16% מהשוק
חזי שייב:
 זה התחיל מזה שהיו כאן פעם רכבים אירופיים; אחרי זה נכנסו רכבים יפניים; אחרי זה נכנסו רכבים דרום קוריאניים; עכשיו זה סיניים
חזי שייב:
 השוק הזה הוא מאוד משוכלל ויש בו תחרות בין-מותגית, אבל לצערי אנחנו מוצאים את עצמנו כל הזמן מתעסקים בסנטימנט
חזי שייב:
 דווקא המשרדים שמתעסקים בזה ויורדים לפרטים – משרד התחבורה, רשות התחרות – אנחנו מדברים איתם והם יורדים לפרטים, הם מבינים שיש תחרות בין-מותגית מאוד גבוהה
חזי שייב:
 יש עלינו כל הזמן זכוכית מגדלת – אולי הכי גדולה שיש במגזרים – שבודקת את הדברים האלה
חזי שייב:
     עכשיו לגבי הדוח המורכב והמקיף שעשו במשרד המבקר
חזי שייב:
 נתחיל מזה שענף הליסינג זה לא ענף שאפשר להשוות אותו לענף מכירת הרכב, כי הסיכונים הם אחרים, ההשקעה היא אחרת
חזי שייב:
 אי-אפשר להשוות, באף מקום לא משווים את ענף הליסינג לענף מכירות רכב חדש
חזי שייב:
 אומדני הרווחיות היו לא נכונים, לא לקחו בחשבון מבצעים והנחות, לא לקחו בחשבון דברים אחרים
חזי שייב:
 אני לא אכנס כרגע לדברים, אבל האומדנים שאנחנו מכירים שונים לגמרי, לחלוטין
חזי שייב:
      הנושא של ירידה בשערי החליפין
חזי שייב:
 צריך לקחת בחשבון שיש הסכמים בין יבואנים ליצרנים, שנקראים "הסכמי קורדור"
חזי שייב:
 זה אומר שכאשר שער החליפין עולה אז המחיר יורד; וכאשר שער החליפין יורד אז המחיר עולה – מכיוון שהם רוצים להתחרות בשוק הרכב במדינת ישראל וזהו גורם ממתן
חזי שייב:
      הבדיקה של הריכוזיות לא נעשתה נכון, מכיוון שצריך לראות אותה ביחס לאירופה
חזי שייב:
 צריך לעשות בדיקה רצינית ולראות האם באירופה יש ריכוזיות אחרת מאשר במדינת ישראל
חזי שייב:
 אני אומר לכם, המומחיות שלי זו אירופה, משם הגעתי והייתי שם המון שנים: הריכוזיות בישראל ובאירופה היא אותו דבר
חזי שייב:
 לא נכון לקחת רכב שבעה מקומות ולהגיד שיש ריכוזיות בסקטור נישתי כזה, בטח יש שם - - -
מירב בן ארי:
	 אז למה פה משלמים כל כך יקר ובאירופה כל כך מעט אם אין ריכוזיות? כי יש בעיות אחרות?
חזי שייב:
כי יש מס שיכול להגיע עד ל-100%, ואני רוצה להגיד לכם לגבי זה דבר אחד: זו החלטה של מדינת ישראל, אנחנו מבצעים את גביית המס
מירב בן ארי:
אני לא אומרת שאין אחריות, אתה רואה שאני חושבת שגם להם יש אחריות - -
חזי שייב:
אני יכול להגיד לכם, ותבדקו אותי - - -
מירב בן ארי:
- - בוא נגיד שאין פה כל כך שיתוף פעולה כדי לעבוד ביחד ולהוריד את המחיר, לפחות לפי מה שהתרשמתי מהדוח
חזי שייב:
אנחנו לא יכולים להגיד למדינת ישראל כמה מס לגבות על רכב - - -
מירב בן ארי:
זה לא רק המס, זה הכול ביחד, וגם החלפים
חזי שייב:
 אני לא רוצה להתייחס לנתונים הלא-מדויקים שהגיעו מאיגוד המוסכים - - -
מירב בן ארי:
אז הם לא מדייקים והם לא מדייקים, ובינתיים הצרכן משלם את המחיר
חזי שייב:
אבל יש רשויות שעושות בדיקה, שכל הזמן בודקות אותנו, תקשיבו להן
רונן לוי:
ארבעה יבואנים – 60%, זה נתון נכון או לא?
חזי שייב:
מה שאני רואה זה שבמשך שנתיים 16% מהשוק הוא רכבים שאני לא הכרתי לפני שנתיים
מירב בן ארי:
הבנתי מה הייתה הבעיה
מירב בן ארי:
 תאמין לי, אני - - -
קריאה:
זה לא קשור
רונן לוי:
אתה עונה על משהו אחר - - - זה לא מכובד שאנחנו "סנטימנט"
מירב בן ארי:
תשמע רגע, קודם כל תאמין לי שאני יודעת לנהל לבד את האירוע הזה
מירב בן ארי:
 העניין הוא, בעיניי, זה שבסוף כולם אשמים פה, כל מי שנמצא פה אשם
מירב בן ארי:
 אבל אני לא רוצה לחפש אשמים, אני רוצה לתקן, ובמסגרת התיקונים שעושים – הם לא מספיק טובים
מירב בן ארי:
     זה שיש קמפיין עכשיו, וזה שבמקביל לוועדה שרת התחבורה מוציאה הודעה שהיא מגדילה את היקף רכבי השטח – ולא, זה לא מקרי שזה יוצא בזמן שאנחנו דנים פה
מירב בן ארי:
 זה ממש לא מקרי, כי נניח אתמול היא לא עשתה את זה
מירב בן ארי:
      אני מבינה, אני לא רוצה לחפש אשמים, אני רוצה לפתור את הבעיות כדי לאפשר: אחת – יבוא מקביל אמיתי של חלפים ושל רכבים; שתיים – הקלה על הצרכן והסבר לצרכן שהוא באמת יכול לפעול ביבוא מקביל ולקבל כמעט את אותו המוצר ולהקל על השוק הזה
מירב בן ארי:
      מכיוון שאני רואה שהדיון כאן מתארך, אנחנו נצטרך להמשיך אותו
מירב בן ארי:
      אני אתן לך לדבר, מהשילוח, ואני חייבת לנעול כי יש לי באמת יום מטורף
אלעד ברשאן:
תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, אני אעשה את זה הכי קצר שאני יכול
אלעד ברשאן:
 אני עמיל מכס במשלח בינלאומי, אני מטפל בהמון לקוחות שהם יבואנים מקבילים
אלעד ברשאן:
      חוק הרישוי ב-2016 היה צעד נהדר לקראת פתיחת השוק - -
מירב בן ארי:
אני יודעת, תאמין לי
מירב בן ארי:
 הייתי פה במקרה, בכנסת - - - שר האוצר
אלעד ברשאן:
- - אבל הוא עשה סדק קטן בחומה ולא הפיל אותה
אלעד ברשאן:
 אני אתן כמה דוגמאות לגברתי
אלעד ברשאן:
 יש היום 620 יבואנים זעירים שמותר להם לייבא רק 20 רכבים בשנה, ואז שואלים מדוע אין תחרות
אלעד ברשאן:
 כשמגבילים בעל עסק ל-20 עסקאות בשנה, הוא לא ילך על קיה פיקנטו או על יונדאי  i10ב-70,000 ש"ח, הוא ילך על רכבים במחיר יותר גבוה
אלעד ברשאן:
 לכן לא ברור מדוע יש את ההגבלה הזאת
אלעד ברשאן:
      לגבי הרכבים המשומשים
אלעד ברשאן:
 בעוד חודש הולכת להיגמר האופציה של היבואנים הזעירים לייבא רכבים משומשים בני עד שנה
אלעד ברשאן:
 הדבר הזה נקבע בהוראת שעה, שכל פעם, כל חצי שנה הם באים כעניים בפתח כדי לקבל את זה
אלעד ברשאן:
 אי-אפשר לתכנן ככה, צריך להכניס את זה לתוך בסיס החקיקה
אלעד ברשאן:
      לגבי היבואן העקיף
אלעד ברשאן:
 היבואן העקיף, גברתי, יכול לייבא רק רכבים חדשים – ואז הוא כבר נמצא בבעיה ובתחרות עם היצרניות
אלעד ברשאן:
 יש גם דרישה רגולטורית להתקשרות עם סוכן מורשה
אלעד ברשאן:
 מה זה סוכן מורשה? קו ראשון ליצרן או קו שני ליצרן
אלעד ברשאן:
 לא ברור למה הדבר הזה הגיע
אלעד ברשאן:
 החובה הרגולטורית היחידה של הסוכן המורשה בחוק רישוי היא להכריז על ריקולים, הקו שני ליצרן לא יודע על ריקולים
אלעד ברשאן:
 בישראל יש היום 75 יבואנים מקבילים, ואם יורידו את החסם הרגולטורי הזה – יהיו הרבה יותר, כי בסוף מתקננים את הרכב ואת היבואן
אלעד ברשאן:
 תפתחו את השוק, תפילו את החומה
אלעד ברשאן:
      שני דברים אחרונים, גברתי
אלעד ברשאן:
 לגבי המיזוגים, עכשיו יש עוד מותג סיני שחברה גדולה מתחילה לייבא, הכריזו על זה
אלעד ברשאן:
 יש הגבלה רגולטורית על היבוא, יש רק שלושה סוגי תקינות: אירופית, אמריקאית, קנדית
אלעד ברשאן:
 יש רכבים מדרום קוריאה, ממדינות המפרץ, מה שטוב להן יכול להיות גם טוב למדינת ישראל, והדבר הזה יביא המון תחרות
אלעד ברשאן:
      הדבר האחרון הוא לגבי שוק המוניות, גברתי, שאפילו לא הופיע בדוח - - -
מירב בן ארי:
	 	לא, אין לי זמן להתייחס לזה, תעצור פה
מירב בן ארי:
 משרד המבקר יתייחס וזהו
עינת סגל:
אני חייבת להתייחס לדברים שהוא אמר
עינת סגל:
 קצר
מירב בן ארי:
קצר
עינת סגל:
	 לגבי שני הדברים הראשונים
עינת סגל:
 הנושא של 20 רכבים בשנה – זה בטיפול ואנחנו מעלים את זה עכשיו, בתיקוני חקיקה; רכבים משומשים – אנחנו בימים אלו מאריכים את הוראת השעה
מירב בן ארי:
 אני יכולה להבטיח לך שהם מאריכים פה הוראות שעה
עינת סגל:
לגבי התקשרות עם סוכן מורשה, קו ראשון/שני – זה קריטי, כי כבר נתקלנו במקרים, גם בקו השני, שנתנו לנו תעודות אחריות שהן לא נכונות, וחבל - - -
אלעד ברשאן:
אבל האחריות היא מטעם היצרן
עינת סגל:
זה לא בדיוק, כי אין קשר ליצרן
עינת סגל:
      רגולציה – אנחנו בין המדינות היחידות שמקבלות שלושה סוגי תקינה
עינת סגל:
 אם אנחנו נוסיף עכשיו עוד רגולציה יהיו לזה משמעויות קריטיות ממש
עינת סגל:
 אני חושבת שזה שאנחנו מאפשרים, וגם בקוריאה יש הרבה תקינה אירופית ופדרלית, אז - - -
מירב בן ארי:
	  אלה הערות חשובות
קריאה:
לדעתך
צחי סעד:
- - הדוח הוא כבר "דוח חלוט" מהבחינה הזאת
מירב בן ארי:
הדוח כבר חלוט, זה לא רלוונטי
צחי סעד:
 לגבי רשות התחרות
צחי סעד:
 אני רוצה להזכיר שמה שאנחנו ביקשנו בדוח, או המלצנו בדוח, זה לקיים מעת לעת בדיקה מערכתית של נושא התחרותיות בשוק הרכב, ולא רק בדיקות נקודתיות פר בקשה או פר נושא מסוים שעולה על סדר היום
צחי סעד:
יש פה הזדמנות לשינוי מבני בכל הנושא הזה, כדי לשפר את התחרותיות בשוק הזה בצורה משמעותית
צחי סעד:
 כמו שנרמז פה על ידי איגוד המוסכים, יכול להיות שהמציאות שמתהווה בימים אלה היא לא הולכת לכיוון הזה, יכול להיות שזה משהו שעדיין ניתן לתקן אותו וזה מופנה הן לרשות התחרות והן למשרד התחבורה
מירב בן ארי:
אני חייבת לסכם כי הדיון שלי כבר התחיל
מירב בן ארי:
 קודם כל זה לא יסתכם בזה, אני אדבר עם יו"ר הוועדה, אני חושבת שכדאי לעשות דיון המשך בכנס הבא – מכיוון שזה מסתיים בעוד שבועיים וחצי, וכן להבין את ה-follow up ממשרד התחבורה
מירב בן ארי:
      נאמר כאן שיש דברים שיתוקנו בעקבות הדוח של המבקר, נראה לי שאם לא הייתם מביאים את הדוח – גם זה לא היה קורה
מירב בן ארי:
 עם זאת, אני חושבת שיש דברים שאפשר להביא אותם בחקיקה כדי באמת לעזור לציבור, סימנתי לי אותם מתוך הדוח
מירב בן ארי:
      אני אדבר עם יו"ר הוועדה, אני גם אשב עם כמה גורמים באופן אישי כדי להבין איך אפשר להקל על הצרכנים ולא להכביד
מירב בן ארי:
      אני רוצה להודות לכם על דוח מקיף, חשוב ומשמעותי, שבסוף יכול לחסוך לאזרחי ישראל הרבה מאוד כסף
מירב בן ארי:
 אני חברה בוועדה הזאת עוד מ-2015, יש הרבה דוחות של המבקר
מירב בן ארי:
 המשרדים הטובים לוקחים את הדוח, עוברים עליו ובודקים איך אפשר לתקן בחקיקה או בתקנות
מירב בן ארי:
 אני רואה שיש כאן רצון, אבל אני חושבת שזה לא מספיק ושאזרחים משלמים הרבה כסף
מירב בן ארי:
      אין זה עניין של סנטימנט, אני גם לא מחפשת מי אשם
מירב בן ארי:
 אני מחפשת שבסוף, גם אם אנחנו לא מדינה זולה, אז שלפחות לא נהיה יקרה בצורה כל כך משמעותית אל מול מדינות אחרות
מירב בן ארי:
 אני חושבת שהכתובת נמצאת על הקיר, היא ברורה ומחלקת את האחריות בין כמה גורמים, נעשתה כאן עבודת עומק
מירב בן ארי:
      אני הצעתי לכם שכל אחד ייקח את העניין ויעבוד עליו, אני אבקש מהיושב-ראש לכנס את הוועדה גם בכנס הבא
מירב בן ארי:
 אני באופן אישי אדבר איתו, אנחנו נראה מה מתוך זה אנחנו נחלק בינינו ואחרי זה אני אשב עם מי שרלוונטי כדי לבדוק איך אפשר לקדם באמצעות חקיקה את הנושאים שתקועים, ובעיקר כאלה שמכבידים על הצרכנים
מירב בן ארי:
     אני מודה לכולם, הישיבה נעולה
מירב בן ארי:
 אנחנו מתחילים את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה
מירב בן ארי:
 היום ה-12 ליולי 2023, כ"ג בתמוז תשפ"ג
מירב בן ארי:
 הנושא אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה, מניעה וטיפול דוח שנתי 66ג
מירב בן ארי:
 אני אגיד כמובן שאני מחליפה את יו"ר הוועדה שנמצא בשבעה על אימו, משתתפים בצערו, ואני גם אגיד שיהיה עוד חילוף על חילופין, אני חייבת ללכת בעשר לדיון בוועדה לזמן קצר, וחילי טרופר יחליף אותי
מירב בן ארי:
 אבל זה יהיה זמן קצר ואני אחזור להמשיך את הדיון, כי זה דיון שאני חייבת להיות בו במקביל
מירב בן ארי:
      אני אתן לנציגי מבקר המדינה לפתוח את הדוח, בבקשה אדוני
תא"ל איתן דהן:
בוקר טוב לכולם
תא"ל איתן דהן:
 איתן, למי שלא מכיר, אני מנהל חטיבת הביטחון במבקר המדינה
תא"ל איתן דהן:
 יושבים איתי כאן שני מנהלי האגפים, אהרון הלינגר ומשה שוחט, שהם שני האגפים המרכזיים שעוסקים בכל סוגייה של טיפול
תא"ל איתן דהן:
 גם חומרים מסוכנים, גם סוגיית איכות הסביבה, וגם כמובן בנושאים במקומות שיש בהם תחמושות ודברים נוספים
תא"ל איתן דהן:
      אני אומר כבר בפתיח, זומנו לדיון הזה לא בעקבות דוח שפרסמנו, אלא בעקבות אירוע שקרה
מירב בן ארי:
בהרצליה
תא"ל איתן דהן:
כן, ולכן אנחנו לא מחזיקים בדוח שהוא ממש ממש רלוונטי לתקופה הזו, אבל אני אסקור בקצרה מה בעצם ראינו בדוחות קודמים שכן עסקו בנושא הזה
תא"ל איתן דהן:
      אז יש לנו בעצם מספר דוחות שעסקו בתחום זיהומי קרקע ומים
תא"ל איתן דהן:
 דוח אחד שנערך ב-2004 ועליו נעשו שני מעקבים
תא"ל איתן דהן:
 עסק בניהול מקרקעי תעש, גם ב-2004 הדוח
תא"ל איתן דהן:
 2009 נערכה ביקורת מעקב, ו-2013 נערכה ביקורת מעקב נוספת
תא"ל איתן דהן:
 יש לנו דוח שעסק בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות, גם ב-2005 וגם עליו נעשו מעקבים ב-2009
תא"ל איתן דהן:
 יש גם דוח נוסף בהיבטים בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות, שנערך ב-2013, ויש דוח שנעשה באגף של אהרון שיושב פה לשמאלי, שהוא נעשה ב-2007 ונעשה עליו גם מעקב ב-2011
תא"ל איתן דהן:
 יש גם דוח ב-2022 שנערך, אבל הדוח הזה הוא פחות רלוונטי, הוא עסק בעיקר בסוגייה של המוכנות לפגיעה של מתקנים שמחזיקים חומרים מסוכנים, בסדר? ולכן הוא פחות רלוונטי לפגישה הזו, אבל זה נושא שגם עסקנו בו
תא"ל איתן דהן:
     בהיבט של דוח שנערך על מתחם תעש באזור יבנה ב-2004, יש כמה דברים שעלו והם עלו גם בביקורת המעקב, אני אגע בהם בקצרה
תא"ל איתן דהן:
 אחד, בסוגייה של תחמושת ונפלים במתחם – בביקורת שנערכה ב-2004 עלה, כי בשטח מתחם תעש מפוזרים אלפי פרטי תחמושת, חלקם מסוכנים, ואף במצב התפוררות מתקדם
תא"ל איתן דהן:
 יש פה תחמושת עוד מלחמת ששת הימים ולפני כן
תא"ל איתן דהן:
 תחמושת עם הזמן הולכת ומתפוררת ולא מחזיקה מעמד
תא"ל איתן דהן:
 דרך אגב היא הופכת להיות לעיתים רגישה מאוד ומסוכנת
תא"ל איתן דהן:
 זה היה גם במצבורים וגם מתחת לפני הקרקע, בסוגים שונים – פגזי ארטילריה, רימוני יד, מוקשים, קליעים וכו'
תא"ל איתן דהן:
      נושא נוסף שעלה בביקורת, זה החלטת הממשלה ב-2004 בעקבות הדוח הזה של מבקר המדינה, החליטה כי תגובש תוכנית לניקוי המתחם מנפלים וכל פסולת אחרת שנמצאת במתחם
תא"ל איתן דהן:
 ב-2013 בביקורת המעקב שבדקנו, ההחלטה עדיין לא בוצעה
תא"ל איתן דהן:
 לגבי פינוי תחמושת משטח הנפלים, במועד סיום הביקורת, אני מדבר על 2013, עדיין הייתה קיימת סבירות גבוהה להימצאות של נפלים ומצבורת תחמושת במתחם, שמהווים סכנה בטיחותית וביטחונית כמובן לשלום הציבור
תא"ל איתן דהן:
 ונגענו גם בנושא של גניבת אמל"ח מהשטחים האלה
תא"ל איתן דהן:
 בכל מקום אנחנו יודעים שיש אמל"ח, תחמושת, ואין שמירה מסודרת, אז יש שם גם גניבות
תא"ל איתן דהן:
     לגבי המצב היום, אז א', אני מציע שפה בשיח זה יעלה, אבל לפי המידע שבידינו אני אומר, לא עשינו ביקורת
תא"ל איתן דהן:
 בעקבות הביקורת עצמה, חלק מהתחמושת פונתה מהמתחם, לרבות הנפלים, עשרות טונות של אמל"ח, אבל אנחנו יודעים שהתהליך לא הגיע לסופו
תא"ל איתן דהן:
 אז זה בעצם דוח אחד שעסקנו עם שני מעקבים
תא"ל איתן דהן:
      הדוח השני שעסק בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות, אז זה היה ב-2005 כפי שציינתי, ולאחר מכן היה גם מעקב
תא"ל איתן דהן:
 נושאים מרכזיים שעלו – לגבי התעשייה האווירית, אז עלה כאן נושא של סקרים היסטוריים
תא"ל איתן דהן:
 המשרד להגנת הסביבה לא קבע את עמדתו המקצועית בנוגע לתוצאות סקרים היסטוריים שביצעה התעשייה האווירית, ובהיעדר הדבר הזה התעשייה האווירית טרם החלה בביקורת שביצענו, בתכנון וביצוע סקרי קרקע, ולא ניתן היה לדעת ב-2013 אם במהלך פעילות התעשייה האווירית במשך השנים חדר זיהום לתוך הקרקע ולמי התיהום
תא"ל איתן דהן:
 היו גם חריגות באיכות השפכים במתחם באזור נתב"ג, יש שם מתחם אחד שקיים
תא"ל איתן דהן:
 כמובן שהזיהומים האלה בעיקר נוגעים בנושא דלק, שמן ומתכות בגלל אופי הפעילות שהייתה שם
תא"ל איתן דהן:
      לגבי תעש, אז כאן יש דווקא מיקוד באזור של מתחם נוף ים, אנחנו מדברים גם על המתחם הזה
תא"ל איתן דהן:
 מה שעלה כאן לגבי טיהור הקרקע, שבמאי 2000 החליטה הממשלה שמשרד האוצר ומשרד הביטחון יכינו תוכנית תקציבית, ולוחות זמנים לטיהור הקרקע במתחם נוף ים
תא"ל איתן דהן:
 שני המשרדים לא סיכמו על תוכנית, ולא הוחל בטיהור הקרקע
תא"ל איתן דהן:
 לאחר כשנה בערך, אישרה רמ"י להכין מסמכי מכרז לטיהור, ובאוקטובר 2003 אישר המשרד להגנת הסביבה את מסמכי המכרז, אבל נכון למה שראינו בתקופה ההיא, זה לא יצא, אני מניח שישנם שינויים והם יעודכנו כאן
תא"ל איתן דהן:
      טיפול בזיהומי קרקע במתחמי תעש, גם בביקורת שנערכה ב-2009 בעיות של מעקב, ראינו שלא נערכו סקרי קרקע במתחמי תעש ולא בוצע טיפול מקיף בזיהומים הקיימים בהם
תא"ל איתן דהן:
 טיפול בזיהומי קרקע ומים ממפעל גבעון, לא ניכנס פה לנושאים שהם מסווגים, אבל עלה כי קיים זיהום, אני מדבר על 2013, זיהום מים באזור רמלה-רחובות
תא"ל איתן דהן:
 רשות המים לא סיימה פעולות לזיהוי מקורות הזיהום וסוגיו, נכון למועד הביקורת
תא"ל איתן דהן:
      אלה הנושאים המרכזיים שעלו בדוחות האלה
תא"ל איתן דהן:
 יש דוח נוסף שערך האגף של אהרון, שנערך ב-2007 לאחר מלחמת לבנון השנייה
תא"ל איתן דהן:
 אני אגע בהיילייטס, ולאחר מכן אם מנהלי אגפים ירצו פה להוסיף דברים אז יוכלו להוסיף, ואז נוכל לגשת לדיון
תא"ל איתן דהן:
      ב-2007 עלה בדוח הזה כי גופי השלטון העוסקים בתחום החומ"ס, פועלים כל אחד בתחומו ללא יד אחת מרכזת ומתאמת, וללא תורה סדורה בתחום המניעה
תא"ל איתן דהן:
 הנושא הזה דרך אגב הוא רלוונטי גם להיום, יש אזורים שבהם ישנם מספר גופים שפועלים ולא בטוח שהתיאום שם הוא ברמה הנדרשת
תא"ל איתן דהן:
 לאור זאת ב-2008 החליטה הממשלה כי המשרד לאיכות הסביבה ישמש מנחה מקצועי לאומי
תא"ל איתן דהן:
 במעקב ב-2012 מצאנו כי נערכו דיונים וכו', אבל בפועל בדקנו את ההתקדמות בשטח בזמנו, היא לא הייתה מספקת
תא"ל איתן דהן:
 ב-2004 עלה בדוח כי ישנם מאות מצבורי חומ"ס שהם לא ממוגנים אל מול הסיכונים הקיימים
תא"ל איתן דהן:
 הנושא הוטל גם פה על משרד לאיכות הסביבה לאכיפה, שבעצם יצר איזושהי התניה של מתן היתרים וכאלה כחלק מהתהליך, ואז זה בעצם יצר פה איזושהי אכיפה שהגופים חויבו לעשות את כל הפעולות הנדרשות
תא"ל איתן דהן:
 והערכת סיכונים אמות תרחיש ייחוס, זה פחות קשור לדיון הזה, אבל גם פה היו חילוקי דעות בעניין הזה בין פיקוד העורף למשרד
תא"ל איתן דהן:
 מי שזוכר אז הוקמה ועדת הרצל שפיר שהמליצה על מיגון של מיכלי אמוניה וכו'
תא"ל איתן דהן:
      אז זה בעצם הדברים המרכזיים שאנחנו ראינו
תא"ל איתן דהן:
 אני אציין שללא קשר לדיון הזה, בשבוע שעבר ביצעתי ביקור בחברת נצר השרון
תא"ל איתן דהן:
 הייתי גם במתחם המדובר, ללא קשר לדבר הזה, וראינו את הדברים באופן בלתי אמצעי בהיבט של העבודה עם החברה, אבל לא נציף פה דברים כי לא בדקנו ולא עשינו שם ביקורת, אלא באנו בעיקר ללמידה
אהרן ציזלינג:
בוקר טוב
אהרן ציזלינג:
 כפי שאיתן ציין, אנחנו לא עסקנו במישרין באירוע האחרון
אהרן ציזלינג:
 אני כן מבקש להתייחס לדוח שהוזכר בזימון של הוועדה – אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה, מניעה וטיפול
אהרן ציזלינג:
 ואני מדבר על מקומות שבהם נמצאים חומרים מסוכנים, איך מטפלים בהם, מה מחייב את כל הגורמים, ואיך מטפלים באירוע סביבתי לאחר שהוא קורה
אהרן ציזלינג:
 אז אני בקצרה אסקור את הממצאים המרכזיים של הדוח הזה
אהרן ציזלינג:
 אני רק אציין, מתקני חומ"ס ממוקמים ברחבי המדינה, חלקם אף בסמוך לריכוזי אוכלוסייה צפופים, כמו מפרץ חיפה, ומצויים תחת סיכונים של תאונות ותקלות ואיומים ביטחוניים
אהרן ציזלינג:
 אירוע חומ"ס מהווה סיכון לבריאות האוכלוסייה שבסביבת החומרים המסוכנים, וכן עלול לגרום להרס מבנים, תשתיות ונזקים סביבתיים
אהרן ציזלינג:
 אירוע כזה גם עלול לפגוע ברציפות התפקודית של המשק, ונזקים כלכליים רבים
אהרן ציזלינג:
 אירוע חומ"ס עלול להתפתח לכדי אסון המוני, עקב דליפה בהיקף רחב של חומרים מסוכנים שממוקמים בסמיכות לאזורי מגורים
אהרן ציזלינג:
      במהלך השנים אירעו בארץ ובעולם כמה אסונות עקב אירועי חומ"ס
אהרן ציזלינג:
 אני אציין לדוגמה, את האירוע שהתרחש באוגוסט 2020, בנמל ביירות שהתפוצץ מחסן עם חומרים מסוכנים
אהרן ציזלינג:
 נהרגו שם לפחות 190 איש, נפצעו יותר מ-6000, והנזק הכספי של האירוע הזה הוערך בכ-4
אהרן ציזלינג:
5 מיליארד דולר
אהרן ציזלינג:
     ההתמודדות עם אירועי חומ"ס מצויה בתחום אחריותם של גופים רבים – המשרד להגנת הסביבה, פיקוד העורף, הרשות הארצית לכבאות והצלה, משטרת ישראל, רשות החירום הלאומית, מגן דוד אדום, רשויות מקומיות ומחזיקי החומ"ס עצמם
אהרן ציזלינג:
 כפי שציין איתן, בשנת 2008 החליטה הממשלה כי המשרד להגנת הסביבה, ישמש מנחה לאומי בכל הקשור לחומרים מסוכנים בשגרה ובחירום, בתחומי אחריותו וסמכותו, ופיקוח ואכיפה כלפי המחזיקים במתקני חומ"ס שמספרם במאי 2020 בעת הדוח הזה היה 5300 מפעלים
אהרן ציזלינג:
 המשרד להגנת הסביבה מסווג את המפעלים לפי רמות הסיכון שלהם, לא ארחיב בעניין
אהרן ציזלינג:
 מתוקף חוק ההתגוננות האזרחית ותקנותיו, פיקוד העורף מופקד על צמצום ההשפעות של אירוע חומ"ס עקב פגיעה במתקני החומ"ס, שאירעו בשעת פעולה מלחמתית, או במצב חירום
אהרן ציזלינג:
 פיקוד העורף אחראי על כ-3700 מחזיקי חומרים מסוכנים, נוקט כמה פעולות משולבות במטרה להגן על האוכלוסייה האזרחית באירוע חומ"ס, למנוע פגיעה נפש, לצמצם את הנזקים ולשמור על רציפות תפקודית
אהרן ציזלינג:
      אני אציין רק שבשונה מהסיווג של המשרד להגנת הסביבה, פיקוד העורף מסווג את מתקני החומ"ס למתקנים שצריך לאכוף אותם בעתות שגרה, וכאלה שצריך לאכוף עליהם את הפיקוח שלו בעתות חירום
אהרן ציזלינג:
      במאי 2016 כפי שציינתי, פרסם המבקר את דוח הביקורת בנושא של אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה, מניעה וטיפול
אהרן ציזלינג:
 בדקנו במהלך הדוח הזה את ההסדרה והפעילות של העוסקים בחומ"ס, הפעילות בתחום הבטיחות, הטיפול באירועים רדיואקטיביים, תחקור אירועי חומרים מסוכנים והפקת לקחים, העברת מידע בין גופי החירום המטפלים באירועי החומ"ס ופעולות המשרד להגנת הסביבה למניעת אירועים סביבתיים שאינם אירועי חומ"ס, וטיפולו באירועים כאלה
אהרן ציזלינג:
      הועלו סדרה של ממצאים שאני לא אפרט אותם, רחבים
אהרן ציזלינג:
 אני רק אציין שבסיכום הדוח הזה, צוין למשרד מבקר המדינה, רואה חשיבות ודחיפות בתיקון הליקויים וביישום ההמלצות שפורטו בדוח זה, על כל הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר, להירתם לנושא כל אחד בתחומו כדי להגן על הציבור והסביבה מפני אירועים סביבתיים מסוכנים, לטפל בהם בעת התרחשותם, ולמזער את הנזקים מהם
מירב בן ארי:
 אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של המשרד להגנת הסביבה, בבקשה
לילך פדלון:
לילך פדלון, ראש המערך הלאומי לחומרים מסוכנים וחירום במשרד להגנת הסביבה
לילך פדלון:
 אז אני ברשותכם אתייחס לנושא של דוח המבקר משנת 2016 וכל ההיערכות שעשינו במהלך השנים האחרונות לנושא הזה
לילך פדלון:
 אז כמובן שקיבלנו את המלצות המבקר, ובהרבה מאוד נושאים, הרבה מאוד דברים הטמענו, דברים ופעולות שעשינו
לילך פדלון:
 אני יכולה להיכנס לכל אחד מהם כפי שציין אהרון נקודתית, אבל אני יכולה להגיד בגדול, שיש פה קפיצת מדרגה מאוד מאוד גדולה בנושא
מירב בן ארי:
את לא צריכה לפרט לי על הכל
מירב בן ארי:
 תגידי באופן עקרוני
לילך פדלון:
מבחינת הסטטוס שלנו, אז אנחנו היום נמצאים במצב שיש לנו יחידת תחקירים שבודקת ממש את כל התחקירים המשמעותיים, אחרי שגיבשנו נוהל מאוד סדור לנושא הזה של הגדרת אירוע
לילך פדלון:
 באירועים משמעותיים בעצם, מבוצעים בתחקור של האגף שלנו ובמהלכו אנחנו עושים מעקב מאוד אדוק על יישום התחקירים עצמם, ולראות איך בעצם מטמיעים אותם בתוך היתרי רעלים כדי למנוע הישנות של אירועים חוזרים במהלך השנים
לילך פדלון:
      מעבר לזה, פיתחנו מערכת ממוחשבת להיתרי רעלים, כך שהיום אנחנו יודעים להגיד שמבחינת פגי תוקף, היתרים פגי התוקף שלא נמצאים, יש לנו אחוזים בודדים שהיום אני יודעת להגיד שבשנת 2022 עמדנו על 10% בלבד של פגי תוקף, שזה באמת ירידה מאוד מאוד גדולה ויפה מעבר למה שהיה בשנת 2016
לילך פדלון:
 מעבר לזה, בנושאים של סיכון לאוכלוסייה, אז אנחנו בנינו בעצם איזשהו מערך של ניטור דיגיטלי, שאומר שהמפעלים שהגדרנו אותם כמפעלים מסכני אוכלוסייה, קיבלו מאיתנו דרישות ותנאים למדידת ניטור של מזהמים, זיהוי של אירועי חומרים מסוכנים על הגדר
לילך פדלון:
 המפעלים האלה בעצם מתחברים עם הגלאים האלה שלהם למוקד הסביבה שלנו, שאתם יודעים שיש לנו מוקד שפעיל 24 שעות ביממה ומזהה את כל האירועים האלו, ואנחנו יודעים לזהות מבעוד מועד את כל הנושאים שקשורים לאירועי חומרים מסוכנים שנגרמים כתוצאה מכל מיני תרחישים
לילך פדלון:
      מעבר לזה יש לנו גם את הנושא של עמידות מפעלים לפני תקיפות סייבר
לילך פדלון:
 אנחנו היום נמצאים במתודולוגיה מאוד מאוד רחבה בנושא הזה
לילך פדלון:
 הרבה מאוד מפעלים קיבלו מאיתנו כבר את הדרישה לבחינת העמידות שלהם בתקיפות סייבר, כי החשש בעיקר הוא שברגע שמגיע תוקף לתוך המערכת, יש סיכון של השתלטות מרחוק על מערכות התפעול של המפעל, ואז בעצם יכול להיגרם אירוע חומרים מסוכנים
מירב בן ארי:
אני קצת מכירה את העולם הזה, אבל אני מנסה להבין
מירב בן ארי:
 חברה שהיא חברה פרטית, איך הרגולטור של הבניין סייבר? תסבירי לי
מירב בן ארי:
 מילא מפעלים של המדינה
לילך פדלון:
אנחנו מדברים רק על מפעלי חומרים מסוכנים
לילך פדלון:
 המדד שלנו הוא רק תחת חוק חומרים מסוכנים בהיתרי הרעלים, ואנחנו נותנים להם הנחיות רק במערכות ה-OT שלהם, זאת אומרת מערכות התפעול שלהם שמדברות על חומרים מסוכנים
מירב בן ארי:
שאת נותנת להם הנחיות, אבל יש לך אפשרויות של בקרה?
לילך פדלון:
כמובן, אנחנו נמצאים איתם בפיקוח ובקרה כל הזמן, זה תהליך סדור של שלוש שנים
לילך פדלון:
 המפעל בהתחלה מתחיל עם לבדוק את כל המערכות שלו
לילך פדלון:
 אנחנו עושים איתו סקר סיכונים ואז סקר פערים לבדוק מה קורה בעולם לעומת מה שבאמת יש במפעל, מבקשים ממנו תוכנית מאוד מסודרת עם לוחות זמנים ואבני דרך, ובסופו של דבר מגיעים לפיקוח כדי לבדוק שבאמת כל ההטמעות וכל הבקרות יושמו בתוך המפעל עצמו
מירב בן ארי:
תתני לנו מילה על האירוע הזה בהרצליה
אברהם אבי חיים:
בהרצליה אני אתן את המילה
אברהם אבי חיים:
 אני אבי חיים, ראש אגף קרקעות מזוהמות, שפכי תעשייה ודלקים, המשרד להגנת הסביבה
אברהם אבי חיים:
 קודם כל חשוב לי להבהיר בהתחלה, לעשות הבחנה ברורה בין חומרי נפץ לשאריות חומרי נפץ שיש בקרקע
אברהם אבי חיים:
 אני רואה פה שלפעמים עושים את הערבוב בין הדברים
אברהם אבי חיים:
 שאריות חומרי נפץ בקרקע זה בעיקר חומרים שחלחלו כתוצאה מהפעילות שהייתה באתר
אברהם אבי חיים:
 החומרים האלה מחלחלים, הקרקע אין לה יכולת לצבור כמויות בריכוזים גבוהים שיכולים לגרום לפיצוצים או מפגעים כאלה
אברהם אבי חיים:
 בעיקרון מפגעים מקרקע מזוהמת בשאריות חומרי נפץ, זה סיכון בריאותי לבליעה, מגע, נשימה בצמוד לקרקע
אברהם אבי חיים:
 כתוצאה משאריות חומרי נפץ, לא קורה כזה אירוע של פיצוץ
אברהם אבי חיים:
 פיצוץ כזה קורה מתחמושת חיה, ממאגרים שנמצאים בתוך בונקר או בתוך מבנה, וזה מה שככל הנראה נגרם פה בהרצליה
אברהם אבי חיים:
 אז טיפה לדבר לגבי תעש נוף ים, תעש אפולוניה, אתר שפעל בשנות ה-70