GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חסיה דרורי:
אז בנושא הנפקת אג"ח מוניציפאלי אמור להיות לנו בשבועיים הקרובים, מבלי שראינו את הדוח הזה לאחרונה, אמורה להיות לנו פגישה עם רשות החברות הממשלתיות ואנחנו נלמד את הנושא במסגרת אותה הישיבה
חסיה דרורי:
 כל המטרה היא להועיל לרשויות המקומיות אם נראה שהדבר הזה הוא בר-ביצוע ונכון
חסיה דרורי:
 נבין מהם התנאים והסייגים וכמובן שנהיה שם כדי לקדם
מיקי לוי:
כיוונתי לדעת חכמים
חסיה דרורי:
כיוונתי לדעת גדולים
חסיה דרורי:
זה לגבי הנפקת האג"ח
חסיה דרורי:
 לגבי מכרזים והתקשרויות עם בנקים / מוסדיים – אשמח לבדוק את הנושא
חסיה דרורי:
 למרכז השלטון המקומי יש חברת בת שנקראת "החברה למשק וכלכלה"
חסיה דרורי:
 אפנה למנכ"ל בנושא ונראה מה דעתם
חסיה דרורי:
 אולי הם כבר למדו את הנושא והורידו אותו מעל השולחן, נעשה חשיבה בנושא
חסיה דרורי:
 ברשותך, אדוני, אחזור לנקודות שהעליתי קודם
חסיה דרורי:
 לגבי הדיפרנציאציה ביחס לרשויות המקומיות: זה נושא ששזור בנהלים של משרד הפנים שאינם מבחינים בין סוגים שונים של רשויות
חסיה דרורי:
 אנחנו מכירים את זה, לצערנו אנחנו לא רואים מענה ראוי לנושא
חסיה דרורי:
 דוגמה שחורגת מתחום הדיון: התקשרויות במתכונת Public–Private Partnership
חסיה דרורי:
 אנחנו רואים שם התייחסות כמעט זהה לכלל סוגי הרשויות המקומיות
חסיה דרורי:
 הסטאטוס של תל-אביב שונה מאשר רשות קטנה בסוציו-1, אין מה לעשות
חסיה דרורי:
 אנחנו מפצירים במשרד הפנים לשבת יחד איתנו על המדוכה כדי שנוכל לתקף את הנושא בצורה מושכלת
חסיה דרורי:
      דבר נוסף שלא ניתן להתעלם ממנו: התקיימה עבודה רצינית בשיתוף משרד הפנים ומשרד ראש הממשלה לביזור סמכויות לרשויות המקומיות
חסיה דרורי:
 העבודה הזאת קרמה עור וגידים לפני כשנה, אפילו הייתה מסיבת עיתונאים בהשתתפות ראש הממשלה דאז, נפתלי בנט
חסיה דרורי:
 הנושא הזה עדין לא תוקף, הוא היה אמור להיכנס כפרק במסגרת חוק ההסדרים הנוכחי, לבסוף הפרק הזה – תקציבי פיתוח – הורד מחוק ההסדרים
חסיה דרורי:
 אנחנו חושבים שזה חבל ולא נכון
חסיה דרורי:
 יש לתקף את מגמת ביזור הסמכויות לרשויות המקומיות
חסיה דרורי:
 אנחנו לא אומרים שצריך לתת את מלוא הסמכויות לכל אחת מהרשויות בהבראה, אבל צריך להוריד את הסמכויות
חסיה דרורי:
 אנחנו חושבים שצריך דד-ליין מצד הוועדה לגורמים המעורבים בדבר
מיקי לוי:
יכול היה להיות יופי של מנוע צמיחה מקומי
חסיה דרורי:
נכון, זה היה אמור להיות פרק בהסדרים וצריך לתקף את הנושא הזה
חסיה דרורי:
 עוד לא מאוחר, אנחנו פה כדי לעשות ולתקן
חסיה דרורי:
 לגבי משך הזמן של האישורים – מה שהועלה על ידי משרד הפנים – צריך להיות SLA מוגדר וברור
חסיה דרורי:
 עצם זה שהמשרד אומר שיהיה רק אישור במחוז זה כבר ראוי לציון, אבל צריך לעמוד על שבעת הימים הללו, צריך לראות שהחריגים, מה שנציגי משרד הפנים ציין שיש חריגים שלמעשה יוצאים מנוהל המסלול הירוק וטופלו בנפרד, צריך לראות שהחריגים הם באמת חריגים ויוצאי דופן ולא אחוז ניכר של המקרים המדוברים
חסיה דרורי:
 נשמח להיות שותפים בגיבוש הנוהל
חסיה דרורי:
 אנחנו מכירים את הרשויות די טוב
חסיה דרורי:
 ככלל, נשמח להיות שותפים בכל התהליכים שקורים
חסיה דרורי:
      עוד נקודה: תחימת לוחות זמנים ליישום בנושא התאגידים העירוניים
חסיה דרורי:
 מדובר בנושא שמתקדם בעצלתיים, אנחנו חושבים שצריך להאיץ כמה שאפשר את השינויים המבניים, כולל הגדלת היתרי האשראי והסדרת נהלים לפישוט לקיחת אשראי
חסיה דרורי:
 גם בזה נשמח להיות שותפים
חסיה דרורי:
 מילה אחרונה לגבי איגום אשכולות, ככל שהדבר הזה יתקדם ראוי שהדבר לא יבוא על חשבון הרשויות המקומיות בבחינת תנאים טובים לאשכולות ותנאים פחות טובים לרשויות
חסיה דרורי:
 לפעמים הרשויות רוצות לקחת הלוואה באופן פרטני וראוי שהתנאים שלהן לא יהיו פחות טובים
חסיה דרורי:
 עד כאן, תודה
שירה לומר:
יש לי שאלה לגבי הנוהל ושבעת הימים
שירה לומר:
 במהלך הביקורת לא הייתה מערכת ממוחשבת שטיפלה בנושא
שירה לומר:
 אני מקווה שתהיה כזו כי להריץ את הנוהל בשבעה ימים זה לוקח זמן
עידו צפניק:
אתייחס למה שאמר ידידי, הנוהל הזה מתייחס לרשויות בצורה שונה
עידו צפניק:
 יש דיפרנציאציה, לא בין רשויות קטנות וגדולות ומחוז כזה או אחר אלא בעיקר להיבטים הפיננסיים שלהן
עידו צפניק:
 הנוהל מתייחס גם לסוגי האשראי השונים, איך מטפלים באשראי לכיסוי גירעון ואיך מטפלים באשראי לפיתוח
עידו צפניק:
 תהיה ההבחנה הזאת, כמובן
עידו צפניק:
 כמעט כל האשראים יטופלו במחוזות
עידו צפניק:
 האשראים שיגיעו למטה המשרד הם אשראים שצריכים אישור מקביל של משרד האוצר או דברים חריגים תקציביים
עידו צפניק:
 יש מערכת ממוחשבת שנבנית שמשיקה למערכת קיימת של טיפול בבקשות
עידו צפניק:
 הרשויות תדענה על כך ותקבלנה את הנוהל
עידו צפניק:
 הרשויות תהיינה מודעות לשלב הטיפול בבקשה שלהן וכן תקבלנה הודעה על שינוי סטטוס הבקשה
עידו צפניק:
 אציין שבמקביל לבדיקה של המבקר ערכנו ביקורת פנימית בנושא רמת השירות של משרד הפנים לרשויות המקומיות, בדקנו את נושא האשראי ועוד תחומים רבים – לרבות התקשרויות ו-PPP – אנחנו עוברים נושא-נושא וניישם נהלי עבודה
עידו צפניק:
 האגף שאני מגיע ממנו, אגף בקרה וכלכלה, כמו שאנחנו עושים את הנוהל הזה בנושא של אשראי אנחנו נעשה גם בנושא של תקציב - - - וגם בנושא של זכויות מקרקעין והתקשרויות
עידו צפניק:
 יש בשורה ונביא אותה גם בנושאים אחרים
עידו צפניק:
 כרגע אנחנו מתקדמים מאוד בנושא האשראי ואני מקווה שבימים הקרובים תקבלו הערות אחרונות של המחוזות אחרי שכבר ישבנו איתם ומנכ"ל משרד הפנים כבר נתן את ברכתו למהלך
עידו צפניק:
 זה אמור להתפרסם בקרוב, המערכת הממוחשבת כבר כמעט מוכנה
מיקי לוי:
תודה, משרד הבריאות, בבקשה
מוריה מליחי:
מוריה מליחי, סגנית סמנכ"ל באגף פיתוח קופות חולים, קופות החולים פועלות בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי משנת 1994, שם נקבע שהקופות אחראיות על הספקת שרותי בריאות לכלל המבוטחים שלהן
מוריה מליחי:
 בסעיף 3ד בחוק נקבע שקופות החולים צריכות לתת את השירות למבוטח במרחק סביר וזמן סביר והכול בכפוף להקצאת המקורות שעומדים לרשות קופת החולים
מוריה מליחי:
 ככל שרוצים להרחיב את השירותים שניתנים בסל הבריאות צריך להוסיף כסף לסל הבריאות
מוריה מליחי:
 לקיחת ההלוואות בעניין הזה לא תשפר את המצב הפיננסי ולעניין קופות החולים אין מדובר במשהו שיכול להוסיף לשירותים שניתנים למבוטחים שלנו
מיקי לוי:
בא לי לבכות מקופות החולים
מוריה מליחי:
למה?
מיקי לוי:
למה
מיקי לוי:
 קופת חולים מאוחדת, בבקשה, אם יש לכם משהו
אבנר בירנבאום:
אבנר בירנבאום, חשב קופת החולים מאוחדת
אבנר בירנבאום:
 כמו שמוריה אמרה, השימוש באשראי לטובת הפעילות השוטפת לא ישפר את מצב קופות החולים
אבנר בירנבאום:
 כשקופת חולים מאוחדת בוחנת בניית מבנה חדש עקב המעבר לראשון לציון, אנחנו בהחלט מתכוונים לבחון את האפשרות לקחת כספים גם מגופים מוסדיים ולא מהבנקים
אבנר בירנבאום:
 כמובן שזה כפוף לאישור החשב הכללי
מיקי לוי:
נציגת קופת חולים כללית, בבקשה
אילת שבת:
אילת שבת, מנהלת מחלקת כספים ומימון בשירותי בריאות כללית
אילת שבת:
 אנחנו משתמשים באשראי לטווח קצר בלבד לצורך התמודדות עם פערי תזרים וכדומה
אילת שבת:
 אני מסכימה עם מה שמוריה אמרה, בשביל לשפר את השירותים למבוטחים אנחנו צריכים תקציב ולכן אנחנו לא לוקחים לטווח ארוך
אילת שבת:
 אנחנו נשקול את זה בהתאם לדברים ספציפיים שעל השולחן
אילת שבת:
 אני יכולה להגיד שיש לנו נגישות למקורות מימון – יותר מארבעה בנקים ושוק ההון במידת הצורך
מיקי לוי:
נציג קופת חולים לאומית
הראל שרעבי:
הראל שרעבי, סמנכ"ל כספים של קופת החולים לאומית
מיקי לוי:
אתה חסר לי פה
הראל שרעבי:
	בהמשך לדברים שנאמרו על ידי מוריה ועל ידי הנציגים של הקופות האחרות
הראל שרעבי:
 אנחנו בוחנים את אפשרויות האשראי לטווח ארוך רק בהקשר של פרויקטים משמעותיים
הראל שרעבי:
 איננו ממנים את התזרים השוטף מאשראי לטווח ארוך, זה לא נכון ולא כלכלי, זו לא המטרה
הראל שרעבי:
 אנחנו אמורים לדעת להתנהל באמצעות התזרים השוטף שלנו ולא באמצעות אשראי לטווח ארוך
הראל שרעבי:
 כמובן שבראי אירועים משמעותיים, פרויקטים גדולים כדוגמת מה שמאוחדת ציינו, כשאנחנו בוחנים אירועים כאלה אז אנחנו בוחנים אפשרויות אשראי נוספות – גופים מוסדיים ובנקים – כמובן שכל לקיחת אשראי מסוג שכזה דורשת אישור של החשב הכללי באוצר ואנחנו עושים זאת
הראל שרעבי:
 זהו, עד כאן מהצד שלי
מיקי לוי:
אתה חסר לי בנוף
מיקי לוי:
 לא בוועדה אלא באופן כללי
מיקי לוי:
 שיהיה לך בהצלחה
מיקי לוי:
 מה שלומך?
הראל שרעבי:
אני בסדר גמור, תודה רבה
מיקי לוי:
הוא היה הרבה שנים בחשב הכללי ברשות שוק ההון
מיקי לוי:
 נציגת מכבי שירותי בריאות, בבקשה
גד שוב עמי:
האמת היא שאין לי מה להוסיף
גד שוב עמי:
 אם נמצא את הזמן המתאים לקחת הלוואות לזמן ארוך
גד שוב עמי:
 לצורך הדברים השוטפים אנחנו אפילו לא משתמשים באשראי לזמן קצר, לא מנצלים אותו בכלל, אנחנו לוקחים מהשוטף
גד שוב עמי:
 אם יהיה צידוק להשקעות לזמן ארוך ננצל את אופציית לקיחת ההלוואות
מיקי לוי:
 רשות החברות, בבקשה
לירון זינגר:
לירון זינגר, מנהלת יחידת ההנפקות ברשות החברות
לירון זינגר:
 תודה למבקש על הצפת פעילות היחידה בתחום האג"ח
לירון זינגר:
 אני רוצה להתייחס לליקוי לגבי שיעור האג"ח השכיר
לירון זינגר:
 לדעתי מדובר בהצלחה גדולה
לירון זינגר:
 בתוך שש שנים שילשנו את שיעור האג"ח השכיר ועף יותר
לירון זינגר:
 הצלחנו להכניס ארבע חברות ממשלתיות לבורסה
לירון זינגר:
 היום, כל חברה ממשלתית שמנפיקה חוב, ברירת המחדל שלה היא הנפקת חוב שכיר בבורסה שהוא זול יותר ומביא ערכים של שקיפות וממשל תאגידי
לירון זינגר:
 אני חושבת שנאמר פה – למרות שיש עוד עבודה רבה – שמדובר בהצלחה גדולה
לירון זינגר:
 צדקת כשאמרת שהמהלך התחיל ב-2014
לירון זינגר:
 מי שיזם את המהלך הוא אורי יוגב שיזם את רעיון הכנסת החברות לבורסה
לירון זינגר:
 הביצוע נעשה בשלהי הקדנציה שלו ובקדנציות שלאחריו
לירון זינגר:
 אנחנו ממשיכים במגמה, תודה
מיקי לוי:
זכרוני עדיין סביר
מיקי לוי:
 תודה רבה ושיהיה לכם בהצלחה בהמשך, זה באמת ראוי לציון
מיקי לוי:
 רשות שדות התעופה, בבקשה
אבי שמש:
	 שלום, אבי שמש, מבקר פנים ברשות שדות התעופה
אבי שמש:
 כפי שנאמר בהתייחסות של הרשות לדוח מבקר המדינה בנדון, הרשות המתינה להחלטת ממשלה שתאשר את המתווה לגיוס חוב לטווח ארוך
אבי שמש:
 כשבועיים לאחר התייחסותנו ניתנה החלטת הממשלה האמורה ונלקח אג"ח בשווי כולל של מיליארד שקלים
מיקי לוי:
אני זוכר, הייתי גורם מרכזי שם, לא רצו לתת, מדובר בהרבה כסף
מיקי לוי:
 נציג איגוד לשכות המסחר, בבקשה
שי-אברהם פרמינגר:
שלום רב, שי פרמינגר, אני מנכ"ל ERN מקבוצת מנורה מבטחים ויו"ר איגוד חברות האשראי באיגוד המסחר
שי-אברהם פרמינגר:
 אני חייב להגיד שדובר פה כל הזמן על בנקים
שי-אברהם פרמינגר:
 חברות האשראי הגדולות, כל אחת יש בה כ-30 חברות אשראי שנותנות מיליארדי שקלים כל אחת מהן
שי-אברהם פרמינגר:
 הנוהל קובע שלושה בנקים
שי-אברהם פרמינגר:
 אם אנחנו רוצים להגדיל את התחרות - - -
מיקי לוי:
לא היית איתנו, להיפך, אמרתי שאני רוצה שילכו גם למוסדיים וגם לאותם גופים כדי להגדיל את התחרות
שי-אברהם פרמינגר:
אני מחזק את דבריך
שי-אברהם פרמינגר:
 אני חושב שהנוהל צריך לדבר על לפחות שלושה בנקים או שלושה גופים שקיבלו רישיון של נותן שירותי אשראי מורחב שמפוקח על ידי רשות שוק ההון
שי-אברהם פרמינגר:
 ברשויות הבינוניות והקטנות שאינן תל-אביב וירושלים, כמו שאמר יו"ר הוועדה, זה קריטי במיוחד
שי-אברהם פרמינגר:
 אנחנו יכולים לתת מענה לגופים הגדולים, הבינוניים והקטנים בצורה טובה, מה ששוק ההון לא יכול לעשות והבנקים הגדולים גם לא
שי-אברהם פרמינגר:
 אני חושב שאם הנוהל יקבע לא רק בנקים אלא גם נותני שירותי אשראי מורחב זה יעשה שינוי משמעותי
שי-אברהם פרמינגר:
 אני חושב שלנו יש את היכולת להיות הכוח שמגדיל את השוק כי בסוף, בבנקאות יש חמש קבוצות בנקאיות והדרך היחידה להגדיל ולהכניס עוד שחקנים שלא בגופים הגדולים היא רק דרך נותני שירותי אשראי מורחב שאנחנו יכולים לתת להם שירות טוב, מהיר וזריז ולתת את המענה
שי-אברהם פרמינגר:
 צריך לנצל את ההזדמנות הזאת להגיד שיש פה הרבה מאוד גופים ציבוריים שלא מאפשרים פריסה של תשלומים – לא בצ'קים ולא בכרטיסי אשראי – בזה הם פוגעים בשירות ללקוחות עצמם, ללקוחות שלהם, וחבל שכך כי עובדה שבעסקי הקמעונאות נותנים את השירות הזה וגם זה דבר שכדאי שאותם גופים ציבוריים ייקחו בחשבון ובטח כל הגופים המכובדים שאחראיים עליהם
שי-אברהם פרמינגר:
 אין הגיון שאפשר יהיה - - -
מיקי לוי:
זה בסדר אבל זה לא על השולחן שלי, אני נורא מצטער
מיקי לוי:
 יש עוד מישהו שפספסתי? טוב, אני שמח שעשינו את הדיון הזה, יש כשלים בכסף ציבורי בגלל שכולנו פה היינו מאוד מכווצים בעניין הזה
מיקי לוי:
 כמה וכמה דברים: חובה להפיץ נוהל עבודה, נא לעבור עליו כי יכול להיות שעברו 13 שנים וצריך לרענן אותו
מיקי לוי:
 השתנו פה דברים, הכול השתנה
מיקי לוי:
 אני מבקש מכם לשבת ולהפיץ את הנוהל תוך חודש ימים
מיקי לוי:
 לא יכול להיות ש-13 שנים הנוהל לא מופץ
מיקי לוי:
 חודש, די, מספיק
מיקי לוי:
 אם אתם רוצים עוד זמן אז בואו לבקש מהוועדה
מיקי לוי:
 הוועדה מבקשת לקבל תוך חודש ימים דיווח על הפצת נוהל מעודכן
מיקי לוי:
 נציגי השלטון המקומי, אני מבקש מכם לשים עין על העניין הזה, מדובר באינטרס שלכם
מיקי לוי:
 ממשרד הפנים אני מבקש לקבל מייל דיווח על כך שהדבר בוצע
מיקי לוי:
      תוכנית לצמצום הזמן: ירדת כבר לשבעה ימים, אני מאושר מזה ואני מקווה מאוד שאתם תעמדו בדבר
מיקי לוי:
 עכשיו החלק המרכזי לנציגי המבקר, אתם יודעים שהעבודה לא נגמרת בדיווח לוועדה
מיקי לוי:
 אני מבקש להקים קבוצת עבודה קטנטנה, לא צריך משהו גדול, קבוצה שתוקם על ידי נציגי מבקר המדינה שהם הזרוע הארוכה של הוועדה והם אלו שעשו את הביקורת
מיקי לוי:
 קבוצה זו תכלול את נציגי משרד הפנים, השלטון המקומי, רשות החברות – כי הניסיון שלהם וההצלחה שלהם באג"ח ראויים לציון, הם יכולים להעביר את הניסיון הזה הלאה
מיקי לוי:
 אתם יכולים להביא אותם כיועצים בנוסף לנציגי שוק ההון
מיקי לוי:
 הקבוצה תכלול גם את נציג החשב הכללי באוצר שאחראי על כל החשבים
מיקי לוי:
 זה שמשרד הפנים הגיב בשורה זה נחמד אבל זה לא עובר אותי
מיקי לוי:
 אתם תקימו צוות עבודה, תביאו לשולחן את כל מה שמצאתם, זה אחרת כשיושבים סביב שולחן עגול ומדברים
מיקי לוי:
 תקבעו נהלים כי בעוד חצי שנה אנחנו נפגשים שוב כאן
מיקי לוי:
 יש כאן הרבה מאוד כסף ששייך לציבור, הרבה מאוד כסף שבמקום להתווכח על ארנונות – מי נותן למי – אפשר לנצל אותו
מיקי לוי:
 זה כסף על הרצפה
מיקי לוי:
 אם נצליח לעשות אחד מוסדי, שניים בנקאיים וכולי אז זה ייראה אחרת, התחרות תגבר
מיקי לוי:
 לא יכול להיות שאלך לבנק הפועלים – בסדר, אני אגיד את השם – רק בגלל שאני ראש מועצה של המאדים האדום ואגיד שהם יתנו לי הצעה
מיקי לוי:
 אתם כולכם, כולל אותי, כשצריכים לקחת משכנתה או משכנתה לילדים, מתרוצצים בין ארבעה בנקים ומפעילים לחצים, ולא מסכימים פה, ולא מסכימים שם, ותפרוס לי, ומה פתאום, ותוריד לי עוד 0
מיקי לוי:
084, שזה כסף – במחירים האלה זה כסף
מיקי לוי:
      ראוי שאנחנו לא נתרכז בשלושה או ארבעה בנקים, זה פשוט כשל של כולנו
מיקי לוי:
 אני גם אשם, אני יחד אתכם בתוך העסק הזה, גם בגלל עברי כסגן שר האוצר וגם כחבר ועדת כספים וגם היום פה
מיקי לוי:
 אנחנו צריכים לייעל את זה
מיקי לוי:
 אז אני אומר לכם שתיקחו גם את נושא האג"ח, קבלת מכרזים, הלוואות, שלוש הצעות או ארבע
מיקי לוי:
 בעוד חצי שנה אנחנו נפגשים פה
מיקי לוי:
 עוד חודש אני מבקש דיווח על ההוצאה של הנוהל ובעוד חצי שנה, אחרי שתשבו לכמה פגישות עבודה, כי מה שביצעתם ובדקתם צריך ללכת הלאה
מיקי לוי:
 נכון שהם ראו את הדוח אבל זה אחרת כשיושבים יחד
מיקי לוי:
 בנוהל שאתם מוצאים, אולי אפשר להקדים ולפרסם פרמטרים לקבלת הלוואות כי חבל על הזמן
מיקי לוי:
 אני לא יודע אם אפשרי לעשות את זה, תבדוק, אני לא יודע להגיד לך
מיקי לוי:
 תגידו לי מתי תשנו את הדוחות הכספיים, כל העולם התקדם, אפילו חברות פרטיות, רשות המיסים לא מוכנה לקבל – והייתי מנכ"ל של חברה כזו – לא מוכנה לקבל את הדוחות הכספיים אם הם לא הלכו לדגם החדש
מיקי לוי:
 די, מספיק
מיקי לוי:
 נציגי השלטון המקומי ונציגי משרד הפנים, אני מבקש שבישיבה שתעשו תאמרו כמה זמן נחוץ לכם על מנת לשנות את הדוחות הכספיים
מיקי לוי:
 די, להתקדם איתם
מיקי לוי:
 לא יודע אם תספיקו לסוף השנה הזאת כי זה נגמר אבל אני מבקש תשובה לעניין הזה
מיקי לוי:
 לא חשוב מי יהיה יושב-ראש ועדת הביקורת, זה ייכנס פה לתיק תזכורת – כך לימדו אותי בצבא – וזה יקפוץ פעם כדי שמישהו יבדוק את זה
מיקי לוי:
 לא יכול להיות שאנחנו לא מתקדמים, לא יכול להיות
מיקי לוי:
 רשות המיסים מוכנה לקבל היום דוחות כספיים על פי המתכונת הישנה? בטוח שלא, אני אומר לכם את זה מידיעה אישית
מיקי לוי:
 אז תוך חודש ימים נוהל, תוך חודש ימים ישיבה של הצוות שתקימו ובעוד חצי שנה אצלי
מיקי לוי:
 אנחנו נוציא כבר זימון מסודר
מיקי לוי:
 החשב הכללי באוצר, גם כן, יש לכם חשבים שם, הם אנשים מרכזיים
מיקי לוי:
 אי-אפשר שהכול ייפול רק על משרד הפנים
מיקי לוי:
 נוהל ועניינים אני מפיל עליהם אבל כספים זה אתם, החשבים הם שלכם
מיקי לוי:
 נכון, לא ברשויות אבל במשרדים
מיקי לוי:
 לגבי קופות החולים, ידי אזוקות קצת, אני רגוע בעניין הזה, מרגיע את עצמי
מיקי לוי:
 תודה רבה לכל מי שטרח ובא ואני מאוד מקווה שנעבור לעשייה
מיקי לוי:
 להתראות בעוד חצי שנה
מיקי לוי:
בוקר טוב, הוועדה החליטה לקיים את הדיון הזה במסגרת הוועדה לביקורת המדינה
מיקי לוי:
 דיון מאוד מאוד חשוב, פחות מה שקרה ויותר צופה פני עתיד
מיקי לוי:
 איך מדינת ישראל מכינה את עצמה לבאות
מיקי לוי:
 חברת החשמל, החברות הפרטיות ומשק הגז, ואני אומר את זה ככה ב-"קטנצ׳יק": לא ייתכן שבמדינת ישראל, מדינה מערבית, מתקדמת וטכנולוגית, יקרה מצב שלא יסופק חשמל
מיקי לוי:
 על פי הפרסומים, בשנת 2026, מדינת ישראל לא תוכל לייצר 100% מהצרכים הפנימיים שלה
מיקי לוי:
 גם על זה הוועדה תתעכב
מיקי לוי:
      מדינת ישראל היא מעצמת גז, איך יכול להיות שלא יסופק זמן בגז אמת? מה קורה? אני ארצה לשמוע את הכול
מיקי לוי:
 מה הן התוכניות לעתיד
מיקי לוי:
 חברים שנמצאים בוועדה הזו בפעם הראשונה, הוועדה לביקורת המדינה היא הוועדה היחידה בכנסת שמקומת מתוקף חוק ותפקידה לבקר את פעולות הממשלה
מיקי לוי:
 ואם הוועדה לא תקבל תשובות הולמות, אנחנו נקבע דיונים נוספים, כדי שיהיה בהיר ושאזרחי מדינת ישראל והצרכים הצבאיים, לא יהיה מצב שיישארו ללא חשמל
מיקי לוי:
 מנכ״ל חברת החשמל פה, חלק מהתשובות מצויות אצלכם
מיקי לוי:
 החברות הפרטיות ומשרד האנרגיה, הוועדה תרצה לשמוע את כל הנושאים האלה, גם צופי פני עתיד
מיקי לוי:
      לכן אנחנו קודם כל, כבסיס לדיון הזה, נשמע ביקורת שעשה מבקר המדינה, כדי שיהיה לנו איזה שהוא פתח לצאת ממנו החוצה
מיקי לוי:
 תודה רבה שבאתם, תודה רבה למי שטרח
מיקי לוי:
 אני אשתדל לתת לכולם לדבר
מיקי לוי:
 מי שמדבר ואין לו הרבה מה להגיד, שיגיד את מה שצריך בבקשה
מיקי לוי:
 תודה רבה שבאתם ובוקר טוב
מיקי לוי:
 נציג משרד מבקר המדינה, בבקשה אדוני
צחי סעד:
בוקר טוב ותודה
צחי סעד:
 נושא הדיון עוסק בדו״ח שהתפרסם לאחרונה בנושא שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם
צחי סעד:
 נושא שהוא רלוונטי גם לימים אלה בהקשר של רציפות תפקודית ורציפות במתן מענה לביקושים שהולכים וגדלים
צחי סעד:
 ברשותך, משרד מבקר המדינה עושה מגוון של דו״חות בתחום החשמל כבר מספר שנים, דו״חות מערכתיים בנושאים אקוטיים
צחי סעד:
 אני ברשותך אציג כמה דברים שעסקנו בהם בנוסף לדו״ח הזה, לפני שנצלול לתוך הליקויים שעלו בדו״ח הזה
צחי סעד:
 אז כמובן, נושא הרפורמה במשק החשמל, שגובשה בשנת 2018, נושא מאוד משמעותי שטיפלנו בו בשני דו״חות
צחי סעד:
      נושא הסדר הנכסים עם חח״י וההשפעה על הרפורמה
צחי סעד:
 גם בדו"ח לאחרונה בנושא התנהלות חח״י
צחי סעד:
 הרפורמה גובשה בשנת 2018, היא הייתה אמורה להפיק תועלות בסך 6
צחי סעד:
3 מיליארד שקלים, בשמונה השנים הראשונות ועלותה כ-7
צחי סעד:
1 מיליארד שקלים, מתוכם, 6
צחי סעד:
4 מיליארד שקלים, תוספות שכר לעובדים ולדורשי החברה
צחי סעד:
 הדו״ח שהתפרסם בנושא הזה מצא שהתועלות שמוצגות הוערכו ביתר ובפועל 44% מהן לא צפויות להתקבל
משה טור פז:
והעלויות גם הוערכו ביתר או שלא?
צחי סעד:
מן הסתם לא
צחי סעד:
 אני אציין פה שהרפורמה שדיברנו עליה בהקשר של הדו״ח הזה, הייתה צריכה להביא שיפור ביעילות של החברה, חברת החשמל
צחי סעד:
 בין היתר בצמצום מצבת כוח האדם, מכירת תחנות וצמצום החוב הפיננסי והעלויות שלו
צחי סעד:
 למעשה מצאנו בדו״ח הפיננסי שהצעדים האלה לא הביאו להתייעלות של ממש בפעילות החברה
צחי סעד:
      דו״ח נוסף שעסק בנושא ההתייעלות של חברת החשמל, הצביע על סטטוס צמצום דקות אי האספקה, שגם צריך היה להיות אחת מהתועלות שמתקבלות
צחי סעד:
 הצבענו על כך שבשנת 2021, מספר דקות אי האספקה עמד על 136 דקות, שזו עליה של 37
צחי סעד:
5% לעומת שנת 2017
צחי סעד:
 בשנת 2020 זה עמד על 142 דקות
צחי סעד:
 אחת התועלות המרכזיות של הרפורמה, למעשה אלה שתי התועלות המרכזיות שהיו: 1
צחי סעד:
 הוצאת חלקים משמעותיים ממקטע הייצור מהחברה
צחי סעד:
 2
צחי סעד:
 הוצאת ניהול המערכת מהחברה
צחי סעד:
 נושא מאוד חשוב שהיה אמור לפתור גם את בעיית ניגוד העניינים, שהחברה הייתה מצויה בה כמי שמתכננת את המשק, מנהלת אותו וגם מייצרת ומוליכה את מרבית החשמל במשק
צחי סעד:
 מדובר בנושא חשוב מאוד, תועלת חשובה מאוד שהתקבלה מהרפורמה הזאת וחשוב לשמר אותה
צחי סעד:
      נושא קצת יותר מיושן שעסקנו בו אבל הוא עדיין רלוונטי זה הנושא של פיתוח רשת החשמל
צחי סעד:
 זה הרי נושא שלא מבוצע בזמן קצר, אלא בתכנון ארוך טווח ובפיתוח לאורך שנים
צחי סעד:
 אז עסקנו בזה בדו״ח שפורסם בשנת 2018 והצבענו על תת השקעות של חברת החשמל בפיתוח רשת החשמל
צחי סעד:
 בשנים 2010-2012, היקף ההשקעות של חברת החשמל ברשת ההולכה, היה 55% מהיקף ההשקעות הנדרש בתוכנית הפיתוח שהייתה באותה העת מאושרת על ידי השר
צחי סעד:
      בשנת 2014, חח״י גיבשה חלופת השקעות מינימלית, בפועל ההשקעות היו נמוכות גם ממנה ועמדו על 70% מההשקעות הנדרשות בה ו-40% מחלופת ההשקעות המלאה
צחי סעד:
 במקטע החלוקה, היה תת פיתוח בהיקף של 900 מיליון שקלים, בשנים 2013-2016
צחי סעד:
 זה מתייחס לשנים שנבדקו בדו״ח הביקורת, רק אני אומר שזה עדיין משמעותי גם לימינו אנו
צחי סעד:
 בדו״ח נוסף לגבי ניהול החוב של חברת החשמל, התייחסנו להיקף ההשקעות של החברה ומצאנו שבשנים 2018-2022, היקף ההשקעות בממוצע הוא 3
צחי סעד:
2 מיליארד שקלים בשנה
צחי סעד:
 שזה נמוך מהיקפי ההשקעות שתוכננו לשנים קודמות, 2013 ו-2017, שעמדו על כ-5 מיליארד שקלים בממוצע בשנה
צחי סעד:
      בפועל היקף ההשקעות היה חלקי
צחי סעד:
 ומכאן שהיקף ההשקעות המתוכנן בשנים הבאות, לא מפצה על תת ההשקעות שהיו בתוכנית הפיתוח הקודמת וקיים ספק, אם תוכנית הפיתוח הנוכחית נותנת מענה מספק לצרכי משק החשמל
צחי סעד:
 התייחסנו לנושאים נוספים גם בתחומים של אנרגיות מתחדשות וכולי, אני לא אפרט פה את הכול, כי היריעה קצרה בהקשר הזה
צחי סעד:
 אני רק אציין דו״ח נוסף שבימים אלה, הסתיימה הכנת הטיוטה שלו ובחודשים הקרובים תתפרסם, שעוסק בפיקוח של רשות החברות על חברות ממשלתיות
צחי סעד:
 שם אנחנו מתייחסים לנושא של חח״י, שמתפקדת ללא יושב ראש פעיל או ממונה קבוע לאורך זמן ארוך, וגם תקופה ארוכה שהיא פעלה ללא מנכ״ל
צחי סעד:
      ואנחנו מתכננים להתייחס בתקופה הקרובה לנושא תכנון משק החשמל ומתן מענה לביקושים בשנים הקרובות
צחי סעד:
 עכשיו ברשותך, נעבור לדו״ח נשוא הדיון, שעוסק בשימור והסבה של תחנות ייצור בפחם ופה התייחסנו למעשה לשני פרויקטים מרכזיים: 1
צחי סעד:
 שימור יחידות אחד וארבע כביטוח משקי לשעת חירום, ומצאנו שהפרויקט הזה כרוך בעלות משקית עודפת, שעשויה לעלות עד 4
צחי סעד:
3 מיליארד שקלים
צחי סעד:
 והסיכונים שטמונים בו ואי הוודאות בנוגע להחזרת יחידות משימור, מעלים ספק לגבי היכולת של הפרויקט הזה לספק ביטוח משקי
צחי סעד:
      זאת אומרת, זה מוטל בספק מהבחינה הזאת שזה יכול להיות פוליסת ביטוח של משק החשמל
צחי סעד:
 הסבת יחידות פחמיות, לא אלה שמיועדות לשימור
צחי סעד:
 הצבענו על זה שהפרויקט הוא בעל כדאיות כלכלית והוא חלופה טובה להפסקת שימוש בפחם
צחי סעד:
 רק צריך לקדם אותו בצורה מהירה
צחי סעד:
 כאן אני אבקש ממר אריאל סוארי, סגן מנהל אגף שעסק בדו״ח, להציג את עיקרי הממצאים מהדו״ח הזה
צחי סעד:
 בבקשה אריאל
אריאל סוארי:
בוקר טוב
אריאל סוארי:
 אז הדו״ח בעצם נעשה בין מרץ לדצמבר 2021, כשהגופים העיקריים היו חברת החשמל, משרד האנרגיה ורשות החשמל
אריאל סוארי:
 במסגרת הדו״ח הזה אנחנו בדקנו את שימור יחידות אחד עד ארבע לחירום, פרויקט הסבת יתר היחידות הפחמיות לגז טבעי, בחנו את התחשיבים ואת החלופות שנבחנו בבסיס ההחלטות הללו ואת ההתכנות של שימוש יחידות אחד עד ארבע בעת חירום
אריאל סוארי:
 קצת נתוני מפתח מתוך הדו״ח: לחברת החשמל יש עשר יחידות פחמיות, שש מתוכן אמורות לעבור הסבה בין השנים 2022 ל-2026
אריאל סוארי:
 וארבעת הנותרות, יחידות אחד עד ארבע ב- ׳אורות רבין׳, אמורות להיכנס לשימור
אריאל סוארי:
 היו אמורות להיכנס החל משנת 2022
משה טור פז:
רגע, יש פה נתון, 1
משה טור פז:
6 מיליארד, של חיסכון אפשרי ב - - -
אריאל סוארי:
אני אגיע לזה
אריאל סוארי:
 1
אריאל סוארי:
4 מיליארד שקלים, זו העלות העודפת נטו, שעלו בתחשיבים של רשות החשמל לפרויקט השימור
אריאל סוארי:
 אנחנו בדו״ח שלנו הראנו, שאם משכללים בפנים גם את העלויות החיצוניות, זה מאמיר ל-2
אריאל סוארי:
7 מיליארד שקלים ולאור אי הוודאות באשר להפעלות התקופתיות הנדרשות כדי לשמר את היחידות האלה, זה יכול להאמיר עד ל-4
אריאל סוארי:
3 מיליארד שקלים, עלות עודפת
אריאל סוארי:
 אבל הפרויקט הזה הוא פרויקט היברידי, שאפשר לעצור בכל זמן, העלות השוטפת שלו, השנתית, היא 24 מיליון שקלים, לכן אפשר לעצור אותו בכל שלב
אריאל סוארי:
      סך הכול ההספק המותקן ביחידות אחד עד ארבע ב- ׳אורות רבין׳, שאמורות להיכנס לשימור ופועלות ללא סולקנים, זה 1,440 מגה וואט וששת היחידות הנותרות, גם ב- ׳אורות רבין׳ וגם ב- ׳רוטנברג׳, שאמורות לעבור הסבה, הן בהספק של 3,400 מגה וואט, סך הכול מדובר פה על 4,840 מגה וואט
אריאל סוארי:
 כשלמעשה חברת החשמל אמרה שצריך להפעיל את היחידות המוסבות במשטר Must Run, כלומר בהספק נמוך באופן קבוע
אריאל סוארי:
      אנחנו עשינו כל מיני תחשיבים משלנו והראנו שאם אנחנו נעבור להפעלה עונתית של הדבר הזה, רק בחודשים שצריך באמת את היחידות האלה, בהנחה שחברת החשמל יודעת להחזיק את היחידות האלה בצורה סבירה ומה שנקרא אמינה, אז לאורך זמן אפשר לחסוך פה עד 1
אריאל סוארי:
6 מיליארד שקלים, עד שנת 2045
אריאל סוארי:
 אז בצד ימין אנחנו רואים את הפרויקט של עשרת התחנות הפחמיות של חברת החשמל, הן מחולקות בין אתר ׳רוטנברג׳ לאתר ׳אורות רבין׳
אריאל סוארי:
 באתר ׳רוטנברג׳, יש את יחידות אחד עד ארבע עם הסולקנים, בהספק של 3,400 מגה וואט, והן אמורות לעבור הסבה
אריאל סוארי:
      בצד שמאל יש את ׳אורות רבין׳, ששם יש ארבע יחידות, אחד עד ארבע ללא הסולקנים, ואת יחידות חמש ושש שהן עם הסולקנים, סך הכול אחד עד ארבע, זה בהיקף של 1,440 מגה וואט ואלה אמורות להיכנס לשימור
אריאל סוארי:
 במסגרת הרפורמה ניתנה לחברת החשמל האפשרות להקים גם שני מחז״מים, באתר ׳אורות רבין׳, מחז״מים חדשים, יחידות 70 ו-80
משה טור פז:
מה זה מחז״ם?
אריאל סוארי:
אלה טורבינות שפועלות בגז - יחידות ייצור הפועלות בטכנולוגיית מחזור משולב (מחז"ם)
אריאל סוארי:
 הן פועלות כל אחת מהן בהספק של 624 מגה וואט וברגע שהן יושלמו אפשר יהיה להכניס את יחידות אחד עד ארבע לשימור, הן אמורות להחליף אותן
אריאל סוארי:
 אז למעשה, בעשור האחרון הייתה פה מדיניות, גם של משרד האנרגיה, בגדול, ללכת לייצור יותר נקי ולהפחית את השימוש בפחם
אריאל סוארי:
 זה התחיל בשנת 2015 עם החלטה ראשונה, של להפחית את השימוש בפחם ב-15%
אריאל סוארי:
 ב-2017, לתת מתן עדיפות לשימוש בגז טבעי על פני פחם
אריאל סוארי:
      ב-2018 התקבלה החלטה על הפסקת הפעילות השוטפת של יחידות אחד עד ארבע, החל משנת 2022
אריאל סוארי:
 ובמסגרת הרפורמה כאמור, ניתן לחברת החשמל האישור להקים את יחידות 70 ו-80
אריאל סוארי:
 הן אמורות היו לפעול כבר בשנת 2022 ויש בשתיהן עיכובים
אריאל סוארי:
 אחת תתחיל כנראה לפעול רק בדצמבר 2023, והמחז״ם השני רק באוגוסט 2024, זה עיכוב של שנה וחצי בלוחות הזמנים