GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי לוי:
 הוועדה מחייבת אתכם – מחייבת אתכם – לשבת לישיבה משותפת, לקחת את המסמכים, לצאת לשטח
מיקי לוי:
 הוועדה מבקשת תשובה בכתב
צחי בובליל:
אני אעיר פה
צחי בובליל:
 אנחנו בשנה הקרובה ניכנס כבר לקדם בדיקה בנושא של התחדשות עירונית, ובשנה הבאה אנחנו גם נמשיך
מיקי לוי:
לא, מה זה שנה הבאה? השטח צועק
מיקי לוי:
 אני בעוד חצי שנה עושה פה דיון מעקב מה כל אחד עשה
מיקי לוי:
 אני לא לקחתי את הדוח שלך ושמתי אותו על המדף
צחי בובליל:
אנחנו צפויים להיפגש עם הרשות להתחדשות עירונית לקראת ביקורת שתתחיל בשנת העבודה הבאה
צחי בובליל:
 אנחנו כבר השנה נימצא, מה שאנחנו קוראים, בסקר שזה כבר באיסוף מידע בנושא הזה ואנחנו ניפגש עם הרשות להתחדשות עירונית בקרוב
מיקי לוי:
אני לא מאושר מהתשובה הזאת, אני אומר לכם
מיקי לוי:
 שנה הבאה, זה אומר שמי שישב פה במקומי, או אני, אני לא יודע, בעוד שנה וחצי מהיום יהיו לו תשובות, וזה לא טוב
מיקי לוי:
 זה לא טוב
מיקי לוי:
 זה 33% מהתכנון הגלובלי
עינת גנון:
אדוני, אנחנו פרסמנו לפני חודשים ספורים את הדוח השנתי של הרשות, כולל בחינה של עמידה ביעדי התוכנית האסטרטגית
עינת גנון:
 הכול מפורסם
מיקי לוי:
אני לא מקבל את עמדת מבקר המדינה
מיקי לוי:
 תעבירו את זה למבקר
מיקי לוי:
 אני מחייב אתכם תוך שלושה חודשים לשבת, לתת לי דוח ביניים
מיקי לוי:
 אני לא רוצה דוח כוללני שבשנה הבאה תתחילו לשבת
מיקי לוי:
      אני מבקש בכתב לוועדה – הוועדה מבקשת, זה לא אני – תשובות הולמות לכל הנושא הזה, עם אצבע על 33%
מיקי לוי:
 זה מרכיב שהיא איננה מסכימה איתו, היא אומרת שהיא עומדת ביעדים
צחי בובליל:
אני לא חושב שיש מחלוקת
צחי בובליל:
 נכון?
מיקי לוי:
אבל כתוב בדוח שלך ש-33% של התחדשות עירונית לא עומד
דן נאומנקו:
דן נאומנקו, סגן מנהל אגף, משרד מבקר המדינה
דן נאומנקו:
 33%, הכוונה היא לשיעור ההתחדשות העירונית מסך התוכנית האסטרטגית לדיור
דן נאומנקו:
 לא מדובר על מחסור
צחי בובליל:
לא מדובר על ביצוע
דן נאומנקו:
זה לא ביצוע
מיקי לוי:
אבל היא מדברת על ביצוע, שהיא עומדת ביעד
מיקי לוי:
 היא עומדת ביעד, ואתם אומרים היא לא עומדת ביעד
מיקי לוי:
 עזוב אותי עכשיו עם כל התיאוריות
מיקי לוי:
 תגידו לי, עומדת ביעד או לא עומדת ביעד
מיקי לוי:
 נורא פשוט
דן נאומנקו:
זה לא נאמר, ואנחנו לא בדקנו התחדשות עירונית, לכן לא פנינו אליכם
דן נאומנקו:
 אנחנו לא בדקנו התחדשות עירונית בדוח שלנו
דן נאומנקו:
 אנחנו בדקנו רק פעולות של רמ"י ומשרד הבינוי ליישום החלטת הממשלה בעניין של התחדשות עירונית
עינת גנון:
אבל הם לא הגוף האמון על התחדשות עירונית
עינת גנון:
 אנחנו הגוף האמון על פי חוק על התחדשות עירונית
דן נאומנקו:
על פי החלטת הממשלה, ואנחנו בוחנים, הביקורת בעצם בוחנת פעולות הממשלה לאור נורמות מחייבות
דן נאומנקו:
 על פי החלטת הממשלה שאנחנו מדברים עליה, משרד הבינוי והשיכון היו צריכים לגבש תוכנית לייזום התכנון בהתחדשות עירונית
עינת גנון:
כי החלטת הממשלה הייתה במועד שבו הרשות להתחדשות עירונית הייתה בדיוק בשלבי הקמה, ואז היינו אגף במשרד השיכון, אבל היום כשבוחנים איפה עומדים תהליכי ההתחדשות העירונית, מן הראוי לפנות אל הגוף שאחראי לזה
מיקי לוי:
הינה אני פונה אלייך בשאלה, בבקשה
מיקי לוי:
 כמה מזה זה יוזמה פרטית וכמה זה מתוכנן על ידי המדינה?
עינת גנון:
אין לי כרגע את הנתון המדויק
עינת גנון:
 סדר גודל של 50-50
מיקי לוי:
איך אנחנו עומדים בביצוע?
עינת גנון:
אנחנו מעל השיעורים שנקבעו בתוכנית האסטרטגית
עינת גנון:
 בתכנון אנחנו ב-130%, למיטב זיכרוני, 128% מעל היעד הממשלתי, כשאני חייבת לדייק ולומר שהיעד הממשלתי כולל גם אינפילים, שזה בנייה בשטחים פנויים בתוככי הערים, כך שאם בודקים נטו התחדשות עירונית, אנחנו עומדים בהרבה מול היעד של התוכנית האסטרטגית, ובהיתרי בנייה אנחנו למעלה מ-200% לעומת היעד הממשלתי
דן נאומנקו:
אגב, זה מה שכתבנו בדוח
דן נאומנקו:
 בתרשים 10 כתבנו שהם באמת עברו את יעדי הממשלה ב-146%
דן נאומנקו:
 בפירוט של המחוזות – בצפון לא, אבל לדוגמה בכל השאר כן
דן נאומנקו:
 בתכנון
צחי בובליל:
בתכנון
דן נאומנקו:
בתכנון
דן נאומנקו:
 זה לא סותר את מה שאנחנו כתבנו בדוח
דן נאומנקו:
 ההיפך
מיקי לוי:
אני מבקש לתת לכל המעורבים, כל אחד שייקח את השאלה שנוגעת לו, כוועדה: מה המחסור המצטבר ביחידות דיור נכון ליוני 2023? כמה יחידות דיור אישרתם ב-22' וכמה ב-21', ומה הפער? כל אחד שייקח את השאלה שנוגעת אליו
מיקי לוי:
 כמה יחידות דיור אישרתם ב-22' וכמה ב-21' ומה הפער?; שאלה מספר 3: ממה נבעו חריגות הזמן באישור התוכניות בוועדות המחוזיות? מה הגורם?; 4
מיקי לוי:
 כמה יחידות דיור דווחו ששווקו, ושיווקן נכשל? אם בכלל
מיקי לוי:
; 5
מיקי לוי:
 כרבע ממכרזי שיווק הקרקע לא הצליחו בין 2017 ל-2021
מיקי לוי:
 אם אתם יכולים להגיד לוועדה מה הכשלים, למה לא הצלחנו בשיווקם
מיקי לוי:
 האם המחיר שדרשה המדינה הוא גבוה? הוא לא מאפשר רווח שולי לקבלנים? אולי אלה דירות יקרות מדי? אני לא יודע, תגידו
מיקי לוי:
      אלה השאלות שעומדות כרגע על הפרק וכל אחד שמקבל רשות דיבור, בבקשה להתייחס לאחת מהשאלות
מיקי לוי:
 משרד השיכון, אם אחת מהשאלות נוגעת אלייך, לך יש זכות ראשונים
ורד סולומון ממן:
לא
ורד סולומון ממן:
 אני אמרתי את הדברים שאמרתי, היושב-ראש
ורד סולומון ממן:
 אתה יכול לעבור הלאה
מיקי לוי:
אני ניגש למינהל התכנון, בבקשה
שחר סולר:
תודה רבה, אדוני
שחר סולר:
 יש התייחסות להרבה דברים, אני אתייחס רק למה ששאלת כרגע
שחר סולר:
     ב-2022 אישרנו 158,000 יחידות דיור, כשהיעד הממשלתי עומד על 125,000 – מעל היעד – 50% מתוכן היו בהתחדשות עירונית
שחר סולר:
 לגבי השיח שהיה כאן קודם, אני חושב שאם המדינה הזו חפצת חיים גם מאה שנים קדימה, אנחנו חייבים לעבור להתחדשות עירונית כמה שאפשר יותר, לא לעמוד לא על 30% ולא על 40% אלא לחתור כחזון – כחזון – למאה אחוז
שחר סולר:
 ברור שלא נגיע לשם, אבל לא צריך לפחד לשים חזון כזה
מיקי לוי:
אני לוקח את השאלה שלך בשיא הרצינות, ואתם צריכים – סליחה, התשובה שלך או האמירה, התובנה הזאת, אתם צריכים להתייחס למה שהוא אמר, וכשאתם יושבים לנושא התחדשות עירונית, שזה חלק ממנופי הבנייה במדינת ישראל, לתת דעתכם על העניין הזה
שחר סולר:
יש לי עוד הרבה התייחסויות לגבי 2021
מיקי לוי:
יש לך התייחסות לאחת מהשאלות ששאלתי בבקשה?
שחר סולר:
לגבי חריגות בלו"ז, כן
שחר סולר:
 הלו"ז, מה שנקרא לו"ז תקן, הוא לוקח זמן מרגע שתוכנית נקלטת ועד אישור סופי של התוכנית
שחר סולר:
 הלו"ז הזה מורכב מזמן ועדה ומזמן יזם
שחר סולר:
 אנחנו, ביכולות שלנו להשפיע על זמן הוועדה, זמן מוסד תכנון, בעיקר מינהל תכנון, תלוי כמובן מי היזם, כשזה ממשלתי עם יזמים פרטיים
שחר סולר:
      הדרכים שלנו לעזור ליזמים לעזור לעצמם – כי היזם, יש לו זמן עבודה – זה להגביר את השקיפות, אנחנו עושים את זה; זה לבטל את מוסד ההקלות, כל הנושא של הקלות ותוספת זכויות אחרי שתוכנית מאושרת ואז היא חוזרת, ביטלנו את זה ואנחנו מגבירים את הגמישות
שחר סולר:
 בעצם אם אתה מבטל את זה, אתה מצמצם לו"ז
שחר סולר:
      הנושא של תכנון חושב רישוי, זאת אומרת שמעדכנים את התוכנית כך שכבר מראש היא תחשוב על הרישוי, מה צריך להיות ברישוי, כי בסוף מה שחשוב לדעתנו זה לא רק כמה זמן לוקח לתכנן אלא בעצם כל הזמן מרגע שיזם מתחיל ועד לרגע שהדירה מאוכלסת
שחר סולר:
 אם אנחנו מסתכלים על כל רכיב בנפרד, כל רכיב יכול לכאורה להיות נפלא – או לא, עם תקלות – המעברים בין החלקים יוצרים את השיהוי
שחר סולר:
 בלו"ז של מוסדות התכנון יש פה ושם עיכובים אבל לדעתנו – עוד פעם, לדעתנו, זו לא דרמה
שחר סולר:
 הקושי הוא זמן היזם
שחר סולר:
 אנחנו לא יכולים להשפיע על זה מעבר ללהגביר את השקיפות ולשים את הידע ולייצר אחידות בהליכים
שחר סולר:
 היזם יכול לקחת את הרגליים וללכת או שהאדריכל שלו נעלם, והדברים האלה קורים, והרבה
שחר סולר:
 זה לא משהו שהוא נדיר
שחר סולר:
 המערכת מורכבת
שחר סולר:
      יש עוד הרבה התייחסויות להרבה מאוד סוגיות
מיקי לוי:
בוא תיקח שלוש דקות ותתייחס לדברים הכי חשובים בדוח של המבקר בבקשה
שחר סולר:
אני חושב שהחסמים, יש כמה דברים שנשמעים מפחידים, החסמים שדובר עליהם
שחר סולר:
 בסוף, היעד שלנו לתכנון לשנת 2040 הוא 2
שחר סולר:
6 מיליון יחידות דיור, אבל צריך לבנות מיליון וחצי
שחר סולר:
 זה קבוע בהחלטת ממשלה שאושרה בשנת 2017
שחר סולר:
     מראש לקחנו בחשבון את אותם חסמים, לא ידענו בדיוק איזה חסם יהיה איפה  אבל ידענו שיהיו הרבה חסמים, ולכן בעצם היום אנחנו מתכננים כפול ממה שצריך לבנות
שחר סולר:
      לכן, כשנתקלים במט"ש או תחמ"ש או צומת או מסילה, שחסרים, קודם כול צריך להתייחס לזה במלוא הרצינות, לבדוק את החסמים, לפתוח אותם אבל לא להיבהל
שחר סולר:
 אנחנו מתכננים מראש כפול כי אנחנו יודעים שיהיו החסמים האלה
שחר סולר:
 דרך אגב, בטווח זמן הארוך, מניסיון עבר ומחקרים שעשינו אחורה, החסמים האלה בסוף נפתרים, פשוט לוקח יותר זמן, ולכן אנחנו מתכננים כפול
שחר סולר:
      אחת ההמלצות הייתה תוכנית פעולה, אני חושב שההמלצה הזאת היא לא נכונה
שחר סולר:
 למה היא לא נכונה? כי בעצם המבקר המליץ לכל גוף לעשות תוכנית פעולה
שחר סולר:
 מה שצריך זה תוכנית פעולה אחת משותפת, ויש כזו, היא נקראת תוכנית אסטרטגית, או נקראה תוכנית אסטרטגית 2040
שחר סולר:
 ניסינו ביחד לחבר יחידות דיור לתשתיות, לתעסוקה ולשטחים פתוחים כי בסוף המטרה שלנו היא לשפר את איכות החיים של התושבים, לא רק יחידות דיור
שחר סולר:
 ברור שיחידת דיור היא אמצעי
מיקי לוי:
זו ההערה שחבר הכנסת ביטון אמר
שחר סולר:
ודאי
מיקי לוי:
יש לו ניסיון מהעיר שלו
שחר סולר:
נכון, ואני חושב שהוא צודק
מיקי לוי:
אז אני מבקש דבר אחד
מיקי לוי:
 גם חבר הכנסת ביטון אמר וגם אתה
מיקי לוי:
 אדוני ממבקר המדינה, זו הערה מאוד מאוד חשובה, שאינה מתיישבת עם מה שאמרת על תוכניות עצמאיות אישיות אלא איזושהי תוכנית מתכללת, כולל שטחים ציבוריים, כולל מתנ"סים, כולל שירותי – לא יודע מה – חברה, ותעסוקה
מיקי לוי:
 יש כאן איזשהו תכלול של כלל משרדי הממשלה, שעושה שכל
דן נאומנקו:
אני רק רוצה להבדיל בין תוכנית פעולה לתוכנית פעולה לייזום התכנון
דן נאומנקו:
 יש לכם תוכנית פעולה לייזום התכנון?
שחר סולר:
לא
דן נאומנקו:
אנחנו דיברנו על ייזום התכנון
שחר סולר:
זה בסדר שיש תוכנית לכל גוף איך הוא בדיוק מממש, אבל בסוף צריך את התכנון שמתואם, ואז באמת כמו שורד אמרה, כל גוף עם היתרון היחסי שלו – אם רמ"י משווקים או שיכון, מי עושה את התכנון המפורט וכו', להתקדם לביצוע – זה בסדר גמור, אבל בסוף אנחנו צריכים לעבוד ביחד
שחר סולר:
 אם כל גוף עובד בסילו שלו, אנחנו בצרה
שחר סולר:
      נדמה לי שזה העיקר
שחר סולר:
 משהו שהוא נכון, לא דיווחנו, מינהל תכנון לא דיווח במועד למטה התכנון או הקבינט, אבל כל שנה מתפרסם שנתון
שחר סולר:
 אנחנו נמצאים במגע שוטף כמובן עם כל הגופים, עם השרים שצריך, ויש שנתון ענק שמפורסם, הוא פתוח לכל הציבור, מפורסם כל שנה בזמן, בין אפריל למאי, עם כל הנתונים – לוחות זמנים, כמה תוכניות, חסמים, חלוקה לוועדות – מנסים להיות הכי שקופים שאפשר, כל מה שאפשר אנחנו מפרסמים החוצה
מיקי לוי:
 אני כבר מתכנן, אני לא יורד מכל העסק הזה
מיקי לוי:
 יותר מדי חשוב ובנפשנו – לי כבר יש נכדים – לחיי נכדינו בארץ הזו
מיקי לוי:
 אני שואל את ארבעתכם, כולל טלי מורלי – תגידו לי האם ישיבת מעקב להשגת חלק מהיעדים או תכלול חלק מהנושאים – תיכף מיכאל חברי יקפוץ ויגיד לי, מה פתאום, בעוד שבוע, אל תיתן להם
מיכאל ביטון:
הבטחתי שאלה אחרונה
מיכאל ביטון:
 אני נחנק
מיקי לוי:
 אני אתן לך, אל תדאג
מיקי לוי:
 מתי אנחנו עושים ישיבת מעקב על כל הנושאים המתכללים האלה? תנו תשובה – ינואר, פברואר
מיכאל ביטון:
וגם השאלה שלי לא קיבלה התייחסות
מיכאל ביטון:
 כל אחד בכנות: איך עם כל כך הרבה עשייה ושיווקים - -
מיקי לוי:
המחירים לא יורדים
מיכאל ביטון:
- - והכפלת תכנון והגדלת שיווקים, המחירים לא יורדים? מה צריך לעשות? כל אחד בכנות בחלקת עולמו וכצוות
מיכאל ביטון:
 בואו, זה הדבר הכי חשוב
מיקי לוי:
מתי אני עושה ישיבת מעקב?
טלי מורלי:
מתי שאדוני יבקש
מיקי לוי:
אני רוצה מחר בבוקר אבל לא תביאו הישגים
מיקי לוי:
 אתם חושבים שאם נקבע לעוד חצי שנה זה יהיה סביר?
טלי מורלי:
כן
מיקי לוי:
ינואר, פברואר 2024 אנחנו נפגשים כבר בוועדה
מיקי לוי:
 כל אחד ייקח את ההערות – עם אל"ף ועם עי"ן – וננסה לעשות משהו לטובת הנושא הזה שכל כך כואב לתושבי מדינת ישראל
מיקי לוי:
 ואם כל אחד יכול על הדרך להתייחס לשאלה המאוד נוקבת של חבר הכנסת ביטון, נודה לכם
מיקי לוי:
 בבקשה, מינהל התכנון
שחר סולר:
להתייחס לשאלה? אני לוקח כאן סיכון לייעץ לכנסת
מיקי לוי:
למה לא? מה אתה חושב, שאנחנו יודעים פה הכול? אני מודיע לך שלא
מיקי לוי:
 הינה, אני לוקח אחריות
מיקי לוי:
 בשביל זה אנחנו נעזרים באנשי מקצוע
שחר סולר:
אז כמתכנן, אחת הדילמות שלנו כבר הרבה שנים, האם עליית המחירים זה עניין רק של היצע וביקוש או שיש גורמים אחרים שמשפיעים
שחר סולר:
 וההרגשה – אני מדבר ככה חופשי, בדרך כלל משתדל להיזהר עם הדברים האלה – זה כמו מספר עיוורים, אתם מכירים את זה, שמגששים, ממששים את הפיל, כל אחד תופס חלק אחר וחושב שפיל זה חדק, פיל זה רק זנב, פיל זה רגל
שחר סולר:
      בסוף, העניין הזה של מחירי הדיור זה משהו הוליסטי הרבה יותר רחב מאשר רק חסר לנו תכנון, רק חסר לנו שיווק, זה רק הריבית
שחר סולר:
 מה שורד אמרה זה נכון מאוד
שחר סולר:
 יש עניינים, כל מיני, האם חומרי הגמר, אבן טבעית יכולה לייקר, תמהיל יחידות דיור שלא מתאים לאוכלוסייה, הרבה משפחות הן חד-הוריות או שני בני זוג במשק בית, והדירות – מה לעשות, יש רק דירות גדולות
שחר סולר:
 יש מה לעשות
שחר סולר:
 יש רק דירות גדולות, תמהיל יחידות הדיור לא מתאים
שחר סולר:
     מה שאני הייתי עושה זה מחקר אמיתי, מעמיק, שמנסה לבדוק את כל הקשת הזו, באמת מה מעלה את מחירי הדיור, ולא תופס את הזנב ואומר: יש משבר בתכנון, בוא נפציץ בתכנון
שחר סולר:
 כי אנחנו יכולים לעשות המון תכנון, הוא לא יתממש
שחר סולר:
 הוא יתממש רק איפה שיש ביקוש, ועל הביקוש קצת יותר קשה להשפיע
מיקי לוי:
 השאלות שלי מאוד מאוד חשובות, אז בבקשה
מיקי לוי:
 רמ"י, הם מובילים את כל הקו
טלי מורלי:
לעניין הנתונים שהתבקשו, אני יודעת להגיד שבשנת 22' פורסמו 81,000 במסגרת מכרזים ובשנה הקודמת 75,000, סדר גודל
טלי מורלי:
 לגבי המכרזים ששווקו ונכשלו, ופורסמו מחדש, אני כבר אקבל את הנתון המדויק לגבי השנה החולפת, אבל אני חייבת לומר שהנתון הזה, כמו שהוא פורסם בדוח, הוא בהכרח לא מדויק כי הדוח לקח את הסך הכול של כל אותן השנים במנותק ממועד הפרסום
טלי מורלי:
      ואני אגיד
טלי מורלי:
 כאשר מכרז פורסם בשנה זו, והוא נכשל בשנה זו והוא יוצא שוב לפרסום באותה השנה, הוא לא נספר פעם נוספת, הוא נספר רק פעם אחת
טלי מורלי:
 מה שקורה, הסברנו את זה בהתייחסות שלנו לדוח המבקר
דן נאומנקו:
זה גם צוין
צחי בובליל:
זה צוין בדוח, אנחנו לא חולקים על זה
טלי מורלי:
מה שאנחנו הסברנו בהתייחסות שלנו לדוח המבקר, שההסתכלות – זה נשמע כאילו זה במגמה להגדיל משהו – זה נעשה מאחר שבכל שנה אנחנו מתייחסים לתוכנית העבודה של אותה השנה
טלי מורלי:
 אם משהו לא עבד בשנה הקודמת, אנחנו מכניסים אותו לאותה תוכנית עבודה חדשה, אחרת הוא יאבד לנו בדרך, אנחנו צריכים לשמר אותו כדי שאנחנו נמשיך לפעול ולשווק אותו, ולכן הוא נכנס לאותה שנה ולכן הוא נספר באותה שנה כי הוא בתוכנית העבודה של אותה שנה
טלי מורלי:
 זו הסיבה היחידה לכך
מיקי לוי:
מי יודע לענות על כמה יחידות חסרות, נכון להיום?
טלי מורלי:
כמה יחידות חסרות, זה מצריך מחקר
טלי מורלי:
 אני לא חושבת שמישהו יודע להצביע על נתון ספציפי
מיקי לוי:
מישהו יודע?
טלי מורלי:
אבל אני כן רוצה להוסיף עוד כמה דברים אם אפשר לגבי דברים שנאמרו פה
שחר סולר:
מה זה יחידה חסרה, אדוני?
מיקי לוי:
מה הצרכים של מדינת ישראל, נכון ל-2023, ביחידות דיור? כמה חסרות?
שחר סולר:
צריך לקחת הנחות
מיקי לוי:
קחו הנחות
שחר סולר:
האם סטודנטים, כל סטודנט צריך דירה?
מיקי לוי:
לא כל סטודנט
מיקי לוי:
 אני מדבר על משפחה
טלי מורלי:
זה בהמשך למה שרציתי להוסיף על דברים שנאמרו פה לגבי למה עולים המחירים, למרות שיש היצע מאוד גדול בשנים האחרונות, זו בעיה שהיא בעיה הרבה יותר גדולה מכמות הדירות שאנחנו בונים
טלי מורלי:
      היום זה לא מה שהיה פעם
טלי מורלי:
 היום כמעט כל משפחה באיזשהו שלב, לא עלינו, לפעמים מתפרקת, ואז מי שהיה צריך פעם – משפחה אחת – דירה אחת, היום צריך כבר שתי דירות, דירה לאבא ודירה לאימא, וכמו שנאמר פה, כל סטודנט וכל מי שעבר את גיל 20 ו-, כי היום נישאים בגילאים מבוגרים יותר, וזה לא מגובה מחקרית אבל לדעתי יש קונצנזוס על העניין הזה
טלי מורלי:
 רוצים לגור לבד, עוזבים את הבית בגיל צעיר יותר והצרכים משתנים
טלי מורלי:
      הצרכים משתנים, וכדי להתאים את עצמנו לצרכים, נכון שצריך לעשות הרבה יותר ברובד של התכנון והשיווק, אבל הקצב שבו האוכלוסייה גדלה במדינה כמו שלנו, והצרכים שלה, הם הפכו להיות אינדיבידואלים, פחות שיתופיים, וכל אחד רוצה גם לדירה ראשונה לא דירת חדר אלא דירת חמישה חדרים עם מרפסת, ואם אפשר גם נוף לים, צריך אולי לחנך את הציבור לרצות קצת פחות
טלי מורלי:
      יש כלים
טלי מורלי:
 יש כלים כמו בסין, לבוא ולהגיד שכל אחד יחזיק דירה אחת
טלי מורלי:
 נקום ונעשה? זו שאלה לממשלה
מיכאל ביטון:
לא, אבל בדרכי הפעולה שאלתי
מיכאל ביטון:
 הביקושים זה דבר ידוע
מיכאל ביטון:
 אגב, גם הקנייה של הבתים, הרבה קונים להשקעה
טלי מורלי:
נכון
מיכאל ביטון:
אז זה לא מבטא את הבעיה שתיארתי
טלי מורלי:
השאלה אם להגביל - - -
מיכאל ביטון:
אם אדם, יש לו הון לקנות להשקעה, זה לא בעיות של גרושים
טלי מורלי:
אולי צריך לחוקק חוק שיאסור על בן אדם להחזיק יותר מדירה אחת
מיכאל ביטון:
אבל אני שואל לגבי המתודה, שהפתרון הוא הגדלת שיווקים
מיכאל ביטון:
 אולי יש עוד מתודות אחרות
מיכאל ביטון:
 המתודה של שיווקים כפתרון, היא לא הוכחה, אז האם יש עוד מתודות אחרות? למה אתם לא הולכים לדברים שעשה אריק שרון? בית צומח, דירה צומחת, דברים כאלה, עם ערבויות מדינה, ניסיונות להוריד לחץ בקבוצות החלשות באמצעות יותר דיור ציבורי
מיכאל ביטון:
 רעיונות
מיכאל ביטון:
 זה לא מספיק להגיד אנשים השתנו וההרגלים השתנו
מיכאל ביטון:
 זה הביקושים
טלי מורלי:
לא, אני נתתי את התמונה הרחבה
טלי מורלי:
 שאלתם כל אחד לגופו, אז נתתי את התשובה היותר רחבה
מיכאל ביטון:
אבל מה במתודה של דרכי הפעולה?
טלי מורלי:
רשות מקרקעי ישראל, אני אגיד שאנחנו עושים את מירב המאמצים לשווק ככל הניתן, לתת פתרונות לכלל סוגי האוכלוסייה
טלי מורלי:
 אגב, לשאלתך הקודמת בעניין הזה, מחיר מטרה, בתחילת הדרך היא הייתה עם קריטריונים, לאחר מכן הוחלט לבטל קריטריונים מסוימים בהחלטה הזו, ורק לאחרונה יש החלטה שהיא בדרך להתאשר, לתת קדימות לקבוצות אוכלוסייה שונות, ולשנות, במקום קריטריונים, קדימויות, לדוגמה לחיילי המילואים
טלי מורלי:
      יש פה עניין של מדיניות, כשרשות מקרקעי ישראל בסופו של יום מנסה להגשים את המדיניות הממשלתית בנושאים האלה
טלי מורלי:
      אתה שואל לגבי מחיר הדירות, למה בעיקר בפריפריה
טלי מורלי:
 לדוגמה, מחיר מטרה פעם היה בכל הארץ, היום הוחלט שזה יהיה רק באזורים של הפריפריה, ולכן בפריפריה יש את המחירים המפוקחים
טלי מורלי:
      להערתך הקודמת לעניין המחירים, שהם לא יורדים, דווקא המכרזים של מחיר מטרה – ונכון, ואני מסכימה, אגב גם ברובד האישי שלי יכולה לומר, המחירים של הדיור במדינה הם יקרים והם יקרים מאוד, אבל כל הפרויקטים של דיור מפוקח, בהשוואה למחירי השוק, מדובר שם בפער עצום למי שרכש את הדירות שם, כשהכל שם יועד למחוסרי דיור
טלי מורלי:
 הפערים מגיעים למאות אלפי שקלים – שהאוצר לא ישמע אותי – אבל כן, מגיעים למאות אלפי שקלים
מיכאל ביטון:
בפריפריה הם לא מאות אלפי שקלים
טלי מורלי:
זה גם בפריפריה
מיכאל ביטון:
בגלל ששווי הקרקע לא גבוה
טלי מורלי:
גם בפריפריה, אנחנו מדברים שם על שומות של 2020
מיכאל ביטון:
מי שעשה מחירים זולים זה מחיר למשתכן
מיכאל ביטון:
 היה מאוד זול, מחיר למשתכן
טלי מורלי:
השומות לא עודכנו
מיכאל ביטון:
אבל למה הפסיקו את מחיר למשתכן?
מיקי לוי:
מחיר למשתכן זה מדיניות, זה לא היא
מיכאל ביטון:
אבל מחיר למשתכן הוזיל המון בפריפריה
מיכאל ביטון:
 למה הפסיקו את זה?
טלי מורלי:
מחיר מטרה הוא באותו מנגנון
מיכאל ביטון:
אבל לא בהיקף ההצלחה
מיכאל ביטון:
 מחיר למשתכן הצליח באלפים-אלפים
טלי מורלי:
מחיר מטרה רק לאחרונה – ואני כן עושה הקשר לעליית הריבית – רק לאחרונה, המכרזים של מחיר מטרה מתחילים להיכשל, ואנחנו עושים בדק בית איך לשפר אותם אבל עד שנה שעברה, מכרזים של מחיר מטרה היו מכרזים שהצליחו ברובם
מיכאל ביטון:
למה לא חוזרים למחיר למשתכן?
מיקי לוי:
אל תשאל אותה
מיקי לוי:
 זה פוליטי
מיקי לוי:
 עזוב, זה מדיניות ממשלה
מיכאל ביטון:
אבל כאשת מקצוע, האם נכון לחזור למחיר למשתכן, לשיטה הזאת?
טלי מורלי:
	אני חושבת שגם מחיר מטרה זה על אותו עיקרון, המחיר מפוקח
מיכאל ביטון:
דומה שונה אבל - - -
מיקי לוי:
חבר הכנסת ביטון, נא להפנות שאילתה לשר
מיקי לוי:
 באמת, עכשיו אני מגן עליה
מיכאל ביטון:
הפניתי, מה אתה חושב
מיקי לוי:
 היא תגיד לך כן, זה טוב, אבל היא לא יכולה
מיכאל ביטון:
במליאה דיברתי עם השר על הדברים האלה
טלי מורלי:
אני גם רוצה לציין, מעבר למחיר מטרה
טלי מורלי:
 בהנהלת רשות מקרקעי ישראל עברה רק לאחרונה החלטה שמורידה את מחירי המינימום והבנייה הרוויה ל-15% במקום 50% שהיה קודם לכן, מתוך מגמה שאם אנחנו נוריד את מחיר המינימום, ההצעות יהיו נמוכות יותר והן ישורשרו לרוכשים בקצה
מיקי לוי:
מדינת ישראל רוצה להעלות את מחיר הקרקע כדי לקבל מיסים
מיקי לוי:
 על מה אתה מדבר
מיקי לוי:
 אנחנו מדינה
ורד סולומון ממן:
אם יורשה לי להוסיף
ורד סולומון ממן:
 כל הסיפור כאן הוא גם סוג של תגובת שרשרת
ורד סולומון ממן:
 יש פה גם בנקים, יש פה גם יזמים, המדיניות של הבנקים, מהבחינה הזאת של סבסוד, אותן עלויות שהיזמים לוקחים על מנת להשתתף במבצעי מחיר בהנחה או דירה בהנחה או מחיר למשתכן, זה גם משהו שמשפיע
ורד סולומון ממן:
 יש פה עוד שחקנים סביב השולחן שזה לא רק רמ"י והמכרזים שלה
ורד סולומון ממן:
 יש לנו פה עוד דברים שצריך לקחת אותם בחשבון
ורד סולומון ממן:
 לכן, הסיפור הנדל"ני כאן באמת מורכב מכמה וכמה שחקנים שצריך לקחת בחשבון
מיקי לוי:
 יש לי כאן רשימה ארוכה
מיכאל ביטון:
אני רוצה לשמוע את האוצר על השיווקים
מיקי לוי:
 מה אתה חושב, האוצר יוצא נקי? המועצה הלאומית לכלכלה ואחר כך האוצר
איתמר בן-ישראל:
שלום, בוקר  טוב
איתמר בן-ישראל:
 איתמר בן-ישראל, משרד ראש הממשלה
איתמר בן-ישראל:
 אני לא מהמועצה הלאומית לכלכלה אלא מאגף תכנון ופיתוח
איתמר בן-ישראל:
 אנחנו נרצה להציג את הרכיב האחרון שהיה בדוח מבקר המדינה, שנוגע לסוגיית המידע לתכנון בנייה ותשתיות בממשלה
איתמר בן-ישראל:
      אני אגיד שאנחנו, כמשרד ראש הממשלה, נכנסנו לאירוע הזה לפני שנתיים וחצי, בדגש על העבודה שקשורה לתקשורת של ציר דיור עם ציר תשתיות
איתמר בן-ישראל:
 כשאנחנו מדברים על ציר תשתיות אנחנו מדברים גם על תשתיות של מים וביוב, גם על תשתיות של תחבורה, גם על תשתיות של מוסדות חינוך ושל שירותי דת
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: אגם הנתונים הממשלתי לתכנון, בנייה והקמת תשתיות, החלטת ממשלה 854)
איתמר בן-ישראל:
 קודם כול, אני חייב להגיד שבעבודה המשותפת עד עכשיו לאורך כל השנתיים וחצי האחרונות, ההתרשמות שלנו זה שפגשנו לאורך הדרך את כל האנשים הנפלאים שנמצאים פה איתנו בשולחן
איתמר בן-ישראל:
 במשרדי הממשלה יש אנשים שהם מקצועיים מאוד, רוצים לקדם ולצמצם את משבר הדיור והתשתיות, וזה קודם כול הספרה שאותה למדנו ואיתה עבדנו
איתמר בן-ישראל:
      כן גילינו אבל, שסוגיית העברת המידע בין גורמי הדיור לבין גורמי התשתיות היא סוגיה שצריכה להיעשות בה איזו קפיצת דרך משמעותית
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: החלטת הממשלה מיום 1/3/21)
איתמר בן-ישראל:
 החלטת הממשלה לא התיימרה להתעסק בעצם עם כל הסיבות למשבר הדיור כי כמו שנאמר, יש פה המון המון רכיבים שמשפיעים
איתמר בן-ישראל:
 זה אירוע שיש בו המון המון פרמטרים וקשה נורא נורא לשלוט בהם
איתמר בן-ישראל:
     אנחנו התיימרנו גם פה להתעסק רק בסוגיה אחת, סוגיה של המידע, כלומר איך הממשלה היום מארגנת את המידע שלה על תמונת התשתיות, על תמונת הדיור, על הסנכרון של שני הצירים האלה, הסנכרון של פרויקטי דיור ופרויקטי תשתיות, ובעצם זה היה ה-scope של העבודה שלנו
איתמר בן-ישראל:
     (שקף: לקוחות ושותפים)
איתמר בן-ישראל:
 החלטת הממשלה מחייבת את הממשלה, את גופי הממשלה, בשיתוף של המידע שלהם, של תוכניות העבודה, של התוכניות עצמן, בעולמות הדיור והתשתיות או הבנייה והתשתיות, אבל כדי להתחיל מאיפשהו, כדי לייצר מסד נתונים אחד ואגם נתונים אחד, איפשהו החלטנו להתחיל באמת עם משרדי הליבה של התהליך – אתם יכולים לראות אותם כאן בצד ימין
איתמר בן-ישראל:
     כמובן, יש לנו כאן את רמ"י ומינהל תכנון, משרד הבינוי והשיכון ומשרד התחבורה, אבל גם את מפ"י, רשות המים והביוב וכמובן הרשות להתחדשות עירונית
איתמר בן-ישראל:
 אלה הגופים שיהיו הבסיס של אותו אגם נתונים אחד ראשון של הממשלה, אחוד
איתמר בן-ישראל:
 יש משרדים שיש להם תמונת מידע טובה, אבל תמונת המידע הזאת בעצם תלויה הרבה פעמים בלהשיג את המידע ממקורות אחרים
איתמר בן-ישראל:
 משרדים חלשים יותר, אין להם את המידע, כלומר הם יכולים לעשות תכנון של תוכנית העבודה, בהינתק מתוכניות עבודה של משרדים אחרים
איתמר בן-ישראל:
 כמובן שהחיבורים בין לדוגמה רמ"י למשב"ש הם חיבורים טובים, וכמו שורד מדברת על ישיבה עם המתכננת הראשית של רמ"י, כמובן שאלה מקומות שהם קיימים והם מעולים אבל זה לא אופייני לכל משרדי הממשלה, לכל גופי הממשלה, וגם לא לחברות הממשלתיות
איתמר בן-ישראל:
      כאן אנחנו רוצים לייצר תמונת מידע אחת, מוסכמת, אמת אחת, עם אחידות, שיהיה אפשר להבין איפה פרויקט נמצא, אצל מי הוא תקוע, למה הוא תקוע ואיזה פרויקט תשתית תוקע, כי בסופו של דבר הדברים האלה מיתרגמים לשכונה שבסוף אין לה את התשתית המדוברת או שמחכים לאכלוס בגלל שמשרד התחבורה לא העמיד פה כך וכך, וכדומה
איתמר בן-ישראל:
 בסוף, אלה האירועים, זה הלחם והחמאה של העבודה הזאת, של החיבור בין הדיור לבין התשתיות
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: תכולות מתוכננות לאגם המידע)
איתמר בן-ישראל:
 כאן אפשר לראות, יש לנו שיתוף פעולה של כל משרדי הליבה
איתמר בן-ישראל:
 זו דוגמה למידע שהמשרדים מיפו והסכימו לשתף
איתמר בן-ישראל:
 עצם החיבור בין המידעים שנמצאים פה יאפשר לנו לייצר תובנות מאוד מאוד משמעותיות – גם לפרט, גם למתכנן במרחב של רמ"י, אבל גם למי שנמצא במקרו, במועצה הלאומית לכלכלה או לממשלה עצמה, לפורום הסרת חסמים בראשות מנכ"ל רוה"מ
איתמר בן-ישראל:
 כלומר, השאיפה שלנו לענות גם לאנשי השטח שבעצם זה היומיום שלהם וגם למקבלי החלטות כשהם צריכים להגיע, להסתכל על דברים במקרו, על בעיות ברמה המרחבית או ברמה התהליכית
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: איך זה אמור להיראות)
איתמר בן-ישראל:
 יש לנו הדמיה
איתמר בן-ישראל:
 אני לא אלאה אתכם
איתמר בן-ישראל:
 השאיפה היא בסופו של דבר כן להצליח לראות פרויקט דיור או פרויקט תשתיות בציר הזמן, איפה הוא נמצא
איתמר בן-ישראל:
 אין לנו את זה היום כממשלה
איתמר בן-ישראל:
 יש משרדים מסוימים שכן מנסים לייצר לעצמם את תמונת המידע הזאת, אבל שוב, הרבה פעמים זה בעמל יזע ודמעות, וכסף, וזמן, זמן יקר להשיג מידע שנמצא אצל מישהו אחר
איתמר בן-ישראל:
 זה בעצם היכולת להסתכל על תהליך מתחילתו ועד סופו, איזה פרויקטים קשורים אליו, להתחיל להבין את הקשר  בין הציר הזה של מתחם הדיור לבין מה משפיע עליו ומה תוקע אותו, וגם לזהות חסמים ברמה המצרפית
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: תועלות בולטות לעבודת הממשלה)
איתמר בן-ישראל:
 אינספור תועלות שאפשר לייצר מהאירוע הזה: גם הקיצור של לוחות הזמנים, מייזום ועד אכלוס; לייצר תעדוף, כלומר איפה אני שם את הכסף השנה כי אני יודע שיבצעו אותו ואני לא סתם מתקצב אותו; להסתכל כממשלה איפה אנחנו משקיעים את הכסף שלנו כמכלול, כלומר להגיד, אני שם את הכסף לתקציב לתשתיות ברשות מסוימת או במחוז מסוים – כמה אני שם, כלומר כמה משרד הפנים שם, כמה האוצר שם, כמה משרד ראש הממשלה שם – לבוא ולהסתכל על זה ברמה מצרפית כממשלה, לדבר בשפה אחת, זה אחד מהיתרונות המשמעותיים שאנחנו מזהים פה
איתמר בן-ישראל:
 כמובן, זיהוי הצרכים של התשתיות לפרויקטי הדיור
איתמר בן-ישראל:
 יש פה עוד כל מיני תועלות שאנשי המקצוע מקבלים
איתמר בן-ישראל:
      (שקף: השלבים הקרובים)
איתמר בן-ישראל:
 איפה אנחנו עומדים עכשיו? בעצם מאחורינו שנתיים של עבודה עם השותפים במשרדי הליבה