GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי:
 אנחנו פיקס, אם יש לך דברים יותר חשובים לעשות
טלי גוטליב:
זהו
טלי גוטליב:
 יותר חשוב לי להיות בוועדת הכנסת, אפרופו פיקוח
מירב בן ארי:
אז תלכי
מירב בן ארי:
 זה דיון חשוב
טלי גוטליב:
רק רציתי לומר על החוק הזה, שאולי הוא דוגמה
טלי גוטליב:
 למרות המרוץ והמאבק בין אופוזיציה לקואליציה, יש חוקים שהם מעל זה
טלי גוטליב:
 בתור מי שייצגה בכל מיני קונסטלציות אזרחים שפנו עם מידע, עד כמה הם לא שמורים בתוך המקום הזה ואיזה מחירים אישיים שילמו, החוק שלך בעניין הזה הוא סופר דופר דופר חשוב
טלי גוטליב:
 גם אם נצטרך לדייק אותו, להדק אותו, אבל הוא סופר דופר חשוב
מירב בן ארי:
 בדיוק מה שדיברנו
טלי גוטליב:
זה מעל הכול
טלי גוטליב:
 אני אומרת בתור עורכת דין לשעבר, שהיו פניות בתוך מקומות מאוד מאוד רציניים עם מידע מאוד מאוד רגיש, והמחירים האישיים – אין לקבל שאדם שחושף שחיתות ישלם מחיר אישי
טלי גוטליב:
ועוד אין לקבל את ההתניות שעושים לחושפי שחיתויות, כי לפעמים חשיפת המידע לא תמיד עולה כדי עבירה פלילית בסוף, כשהיא מבשילה
טלי גוטליב:
 ואז הם משלמים מחירים
טלי גוטליב:
 גם זה צריך להגן מכל משמר, גם אם זה לא הבשיל בסוף לתיק או לכתב אישום
טלי גוטליב:
בכל מקרה, מי שחושף מידע שמעיד על חוסר ידיים נקיות, צריך להיות שמור לגמרי בחברה שלנו, וזה לא משנה שמאל או ימין
טלי גוטליב:
 זו הצעת חוק מעולה שלך, מירב
מירב בן ארי:
תודה רבה, טלי
טלי גוטליב:
תודה שוועדת השרים אישרה את זה
מירב בן ארי:
בהצלחה בוועדת הכנסת
מירב בן ארי:
 יש לך דיון מאוד מאוד חשוב
טלי גוטליב:
חשוב מאוד
יואל הדר:
גברתי היושבת-ראש, אולי, אם את מסכימה לעיקרון שצריך שתהיה להם כתובת לכאן או לכאן - - -
מירב בן ארי:
 אז כשהצבא יחזור לפה, נשאל אותו
מירב בן ארי:
 אבל לגבי מג"ב מי יכול לתת לנו התייחסות?
יואל הדר:
מג"ב סדיר
יואל הדר:
 מג"ב סדיר או מג"ב קבע? מג"ב קבע צריך להיות חלק מהחוק
מירב בן ארי:
 מג"ב קבע הם המשטרה
מירב בן ארי:
 הם חלק מהחוק
יואל הדר:
 הם חלק מהחוק
יואל הדר:
 רק סדיר
יואל הדר:
 הסדיר דומה לכל הסדירים בעצם
יואל הדר:
 השוויון הוא בין סדירים
מירב בן ארי:
 אז מי מדבר על מג"ב?
תומר רוזנר:
בואו נשמע את המשרד לביטחון הלאומי
מירב בן ארי:
מי ממשרד לביטחון לאומי? בבקשה
רותם סיוון:
היי
רותם סיוון:
 שמי רותם סיוון מהייעוץ המשפטי במשרד לביטחון לאומי
רותם סיוון:
 בעיקרון, כמו שנאמר פה, מג"ב סדיר הם חלק מהחיילים, כי מג"ב קבע הם שוטרים לכל לדבר ועניין, והחוק, ככל שהצעת החוק תעבור, יחול גם עליהם
רותם סיוון:
 לגבי החיילים, אז אני מציעה גם שנמתין לצבא
מירב בן ארי:
 מג"ב לא צריך להגיד, כי הם חלק מהמשטרה
יואל הדר:
מג"ב קבע אין בעיה
תומר רוזנר:
הם שוטרים
יואל הדר:
נכון
יואל הדר:
 הם שוטרים לכל דבר
יואל הדר:
 אין בעיה
מירב בן ארי:
 נכון
יואל הדר:
לגבי הסדירים של כולם, כל הסדירים - - -
מירב בן ארי:
כל הסדירים, כן
יואל הדר:
השאלה היא אם תהיה להם כתובת
יואל הדר:
 בעצם אין להם את הנקח"ל בצבא
יואל הדר:
 אני מציע שהם כן יהיו דווקא במבקר המדינה
מירב בן ארי:
אבל למג"ב סדיר יש את נקח"ל בצבא
יואל הדר:
זאת השאלה
יואל הדר:
 זאת השאלה
רויטל כהן:
כתוב שלא
מירב בן ארי:
מה זאת אומרת? אם חייל עכשיו רוצה לקבול
רויטל כהן:
חייל יכול
מירב בן ארי:
מג"בניק סדיר
רויטל כהן:
זו שאלה, כי כתוב בחוק שירות ביטחון שהוא לא נחשב חייל, לצורך חוק השיפוט הצבאי
רויטל כהן:
 זו שאלה
מירב בן ארי:
אה
יואל הדר:
לכן זאת השאלה שעולה פה
יואל הדר:
 אני חושב שבכל מקרה צריך להיות, גם אם הם לא יבואו
יואל הדר:
 עורך דין רוזנר, אם יש אפשרות כזאת להסמיך את הוועדה לבדוק את העניין
תומר רוזנר:
 צריכה להתקבל החלטה
יואל הדר:
שבכל מקרה, יש ציון כתובת
מירב בן ארי:
 הוא בא לפה, נציג של הצבא?
פלורינה הלמן לוין:
שנייה, הלכו להביא אותו
מירב בן ארי:
כן? הלכו להביא אותו? בוועדת הכנסת, יש שם דיון חשוב עם כל המשרדים
מירב בן ארי:
 הוא פה בקומה שלנו, לא?
תומר רוזנר:
 קומה למעלה
יואל הדר:
הוא לא
יואל הדר:
 שהוא לא
רויטל כהן:
אנחנו חושבים שלא
דן אורן:
מה אתם חושבים שלא?
רויטל כהן:
ששוטר מג"ב בשירות חובה לא יכול להגיש קבילה לנציבת קבילות חיילים
מירב בן ארי:
 הוא לא יצליח?
יואל הדר:
לא ייתנו לו
דן אורן:
גברתי
דן אורן:
שמי דן אורן ממשרד המשפטים
דן אורן:
 כעיקרון, הצעת החוק מתייחס לשוטרים ולסוהרים
דן אורן:
זאת הצעת החוק שאנחנו מדברים עליה
דן אורן:
 כעיקרון, ככל שמדובר בחייל, הוא מחוץ להצעת החוק
תומר רוזנר:
אבל הוא לא נחשב חייל כבר
תומר רוזנר:
 אחרי שהוא מושאל או שהוא, מה שנקרא, שח"ם, הוא לא נחשב חייל כבר
יואל הדר:
לכן זאת הבעיה
יואל הדר:
 זאת בדיוק הבעיה
דן אורן:
אוקיי
רויטל כהן:
בסעיף 25(א) לחוק שירות ביטחון כתוב שהוא לא נחשב חייל
רויטל כהן:
 וגם עוד כתוב בהמשך שלעניין הסמכויות שלו והחובות שלו הוא נחשב שוטר
פלורינה הלמן לוין:
נציג צה"ל הגיע, מירב
מירב בן ארי:
יופי
יואל הדר:
דן, אנחנו רוצים לאפשר שתהיה לו כתובת
יואל הדר:
 זאת המטרה
דן אורן:
כן
דן אורן:
 הבנתי
מירב בן ארי:
 אז תראה, נציג צה"ל, אנחנו צריכים אותך כדי להבין מה המדיניות לגבי שני דברים
מירב בן ארי:
 אחד, חיילי מג"ב בסדיר, כי חיילי קבע יהיו בחוק הזה
מירב בן ארי:
 אתה מכיר את החוק
מירב בן ארי:
 היית פעם שעברה גם, נכון?
עומר קנובלר:
נכון
מירב בן ארי:
זכרתי
מירב בן ארי:
 ולגבי חיילים שמושאלים על ידי צה"ל לשב"ס ולמשטרה
מירב בן ארי:
 מה העמדה שלך לגבי חושפי שחיתויות?
עומר קנובלר:
מדיניות באיזה מובן?
תומר רוזנר:
מה הדין שחל לגביהם היום?
מירב בן ארי:
מה הדין שחל היום?
עומר קנובלר:
לגבי הדין צריך להבין, אפילו לקרוא לזה חייל זו ההגדרה לא מדויקת
עומר קנובלר:
ברגע שמועמד לשירות ביטחון נקבע שהוא משרת את שירות הביטחון שלו בגוף ביטחוני אחר, כתוב בחוק שירות ביטחון שיש סמכות לשר ביטחון להפנות אליהם מלש"בים, בזמן שהוא נמצא באותו הגוף, מה שחל עליו מבחינה חוקית, זה אותו הסדר חוקי שחל על כל אדם אחר שנמצא בגוף
עומר קנובלר:
 כלומר, אדם שמשרת בשירות חובה במג"ב הוא, לצורך החוק, שוטר
עומר קנובלר:
 החובות והזכויות שלו הן כמו החובות והזכויות של שוטרים אחרים בסייגים מסוימים שהכול כתובים בחוק שירות ביטחון
עומר קנובלר:
 אפשר לפתוח את החוק ולהבין בדיוק מה חל עליו ולא חל עליו
עומר קנובלר:
 לדוגמה, עניין מאוד משמעותי לוועדה הזאת, שלא חל עליו, ההסדר שקבוע בפקודת המשטרה לגבי פיטורים לא חל עליו
עומר קנובלר:
 אי-אפשר לפטר משרת מג"ב בשירות חובה
עומר קנובלר:
 יש הסכמים שאפשר במקרים מסוימים אולי להחזיר אותו לשירות בצה"ל, כי הוא למעשה חייל
מירב בן ארי:
הוא חייל, כן
מירב בן ארי:
 הוא בשירות צבאי
עומר קנובלר:
הוא חייל מכוח החוק
עומר קנובלר:
 הוא בשירות חובה במג"ב
עומר קנובלר:
 הוא לא חייל - - -
מירב בן ארי:
 אבל הוא לא הולך, נגיד, הביתה, אם הוא לא מסתדר
מירב בן ארי:
וגם, סיפרתי להם, שמכיוון שעשיתי את חיילות שב"ס, אז הוא אמר שזה התפקיד היחיד שחמישה חודשים חיילת יכולה לחזור לחיל הירוק, אם היא לא מסתדרת
עומר קנובלר:
יש הסדרים - -
מירב בן ארי:
מיוחדים
עומר קנובלר:
- - ואמנות, אם אני זוכר נכון את המושג, בין הגופים, שמדברים על האפשרות להחזיר
עומר קנובלר:
 אבל ככלל, המצב החוקי הוא שבזמן שאותם משרתי שירות חובה נמצאים באותו גוף אחר, לצורך העניין, במג"ב, הם לא חיילים לטובת חוק השיפוט הצבאי
עומר קנובלר:
 כלומר, אי-אפשר להעמיד אותם לדין על עבירות שהם ביצעו בהקשר צבאי
עומר קנובלר:
 אין למערכת המשפט הצבאית סמכות עליהם
תומר רוזנר:
אם יש לה בעיה בתנאי שירות?
מירב בן ארי:
למי היא הולכת?
תומר רוזנר:
כן
עומר קנובלר:
הוא הולך לגוף שהוא נמצא בו ומקבל מענה
עומר קנובלר:
 יש הסדרים לגבי זה
עומר קנובלר:
 לדוגמה, בשב"ס, מעבר לזה שמשרד הביטחון מעביר לשב"ס את אותם משרתי חובה כדי שישרתו בתפקידים ביטחוניים, יש גם מערך של תנאי שירות שמנוהל על ידי מי שגם הם בעצמם חיילים בשירות השב"ס
עומר קנובלר:
 זאת אומרת, יש מערך ת"ש שהתקנון שלו הוא למעשה מאותו מקום
עומר קנובלר:
 אבל שוב הוא תחת המשטרה או תחת השב"ס, במקרים הרלוונטיים
עומר קנובלר:
 הזכויות והחובות הן ככלל זכויות וחובות של מי שנמצא בארגון הזה בשירות קבע
עומר קנובלר:
 שוב, מלבד סייגים מסוימים שכתובים בחוק שירות ביטחון, שהדבר הכי משמעותי לצורך ההבנה הזאת הוא שלא ניתן לפטר אותם כמו שניתן לפטר סוהר או שוטר
מירב בן ארי:
 אז מה אתם מציעים בשורה תחתונה? שהם כן נכנסים מתחת החוק, כל מי שנמצא בשירות?
תומר רוזנר:
אם מעמדם הוא כמעמד של שוטר, אז הם צריכים להיות כמו כל שוטר
מירב בן ארי:
 אם בסוף הוא נמצא במשטרה או בשב"ס והתפקיד שלו הוא שוטרת או סוהרת, אז אוקיי, זה חלק מהעניין
מירב בן ארי:
 גם ככה למשרד לביטחון לאומי היה חשוב שייכנס צה"ל
מירב בן ארי:
 אז אם לא צה"ל, לפחות אלה שמשרתים במשטרה ובשב"ס מהצבא
מירב בן ארי:
 אז יש בזה הגיון
תומר רוזנר:
עוד שאלת הבהרה, ברשותך
תומר רוזנר:
 אם יש להם קבילה, הם יכולים להגיש לנציב קבילות החיילים או לא?
עומר קנובלר:
במה שנוגע לשירות שלהם בכל בגוף?
תומר רוזנר:
לא משנה
תומר רוזנר:
 קבילה כלשהי
עומר קנובלר:
במה שנוגע לשירות שלהם, לא
עומר קנובלר:
הם לא יכולים לפנות לגבי הליכי הגיוס שלהם בקבילה, לצורך העניין
עומר קנובלר:
 דברים שגם אמרתי בדיון הקודם ואני אדגיש, אין למשרד הביטחון או לצה"ל עמדה מהותית בשאלה איזה הסדר חוקי צריך לחול על אותם משרתים בזמן שהם משרתים בגופים הנוספים מבחינת הצעת החוק שנמצאת על שולחן הוועדה
עומר קנובלר:
 היה חשוב לנו לחדד שבזמן שהם נמצאים שם, הסמכויות והחובות שלהם הן כשל משרת אחר במשטרה או בשב"ס, למעט סייגים מסוימים של חוק שירות ביטחון כותב במפורש, ביניהם כל נושא הפיטורים ותנאי השכר
עומר קנובלר:
 הם לא מקבלים שכר כמו שוטר בשירות חובה
תומר רוזנר:
אז בואו נרד כרגע לקרקע המציאות
תומר רוזנר:
 טוען אחד משוטרי החובה הללו שמפקדו מתנכל לו בגלל שהוא חשף שהוא לוקח, אני לא יודע מה, דלק הביתה
תומר רוזנר:
 בסדר?
מירב בן ארי:
 זה בתוך הארגון
תומר רוזנר:
הוא טוען שהמפקד מתנכל לו
תומר רוזנר:
 האם יש לו כתובת בצבא או יש לו כתובת במשטרה?
עומר קנובלר:
לצורך העניין, הכתובת העיקרית שהוא צריך לפנות אליה היא במשטרה, כי הוא מתלונן על דבר כשהוא בארגון
עומר קנובלר:
האם הוא יכול לפנות בבקשה שהוא רוצה לסיים את שירותו באותו גוף ולחזור לשורות הצבא?
עומר קנובלר:
הוא יכול, כמו שחייל אחר יכול להגיד: אני רוצה לשנות את השיבוצים
מירב בן ארי:
 אבל במקרה שלו, יש לו זכות
תומר רוזנר:
 יש לו זכות לחזור, כן
תומר רוזנר:
 זה החוק
יואל הדר:
אז קיבלנו תשובה
יואל הדר:
 אבל אני חושב שצריך לציין את זה במפורש בחוק
תומר רוזנר:
 לא צריך
רותם סיוון:
רגע, שנייה
רותם סיוון:
 אני רוצה רגע להוסיף משהו
יואל הדר:
שלא יהיה ספק
רותם סיוון:
יש פה חוק מבקר המדינה, פתחתי אותו בדיוק
רותם סיוון:
 אנחנו בעצם מדברים על הסעיף שמדבר על תלונה של עובד המדינה או של עובד בגוף בעניין הנוגע לשירותו כעובד
רותם סיוון:
 בסוף החיילים לא נחשבים לעובדים
רויטל כהן:
זה לא הסעיף הזה
מירב בן ארי:
 לא הסעיף
מירב בן ארי:
 דיברנו על זה גם
מירב בן ארי:
 בפעם שעברה לא היית, נכון?
רותם סיוון:
לא
רותם סיוון:
 לא הייתי
רותם סיוון:
 היה מישהו אחר
מירב בן ארי:
 הכול בסדר
מירב בן ארי:
 רק בדיוק דיברנו על אותו דבר, שזה סעיף אחר
מירב בן ארי:
 היא תגיד לך
רותם סיוון:
אוקיי
רותם סיוון:
 למה? אבל זה גם סעיף 45א
רותם סיוון:
 רשום: תלונה של עובד כאמור בסעיף 36 – כאילו השאלה היא האם – צריך מבחינה פרשנית גם להבין את זה, שהוא לא נחשב עובד
רותם סיוון:
 כן יש פה אזכור של הסעיף הזה
רויטל כהן:
מי לא נחשב עובד?
רותם סיוון:
חייל במשטרה או בשב"ס לא נחשב עובד
יואל הדר:
בגלל זה אנחנו חושבים שכן יש מקום לכתוב את זה באופן מפורש
תומר רוזנר:
זה בדיוק העניין, כן
רויטל כהן:
לכלול אותם בצורה מפורשת
יואל הדר:
לכן, עורך דין רוזנר, שיגיד לא
יואל הדר:
 אבל מקסימום יצטרכו להסתמך על הפרוטוקול ולהגיד שיהיה מפורש במקום להסתמך
מירב בן ארי:
 אנחנו אומרים שלא לכתוב את זה בצורה מפורשת
תומר רוזנר:
 כן
מירב בן ארי:
לא צריך
יואל הדר:
למרות שהם לא עובדים?
מירב בן ארי:
למרות שהם לא עובדים
תומר רוזנר:
טוב
תומר רוזנר:
 אנחנו נעבור להקראה
מירב בן ארי:
יש עוד שאלות, עניינים, חשוב?
רחל אל-שי רוזנפלד:
אם אפשר, בבקשה
רחל אל-שי רוזנפלד:
 שלום, שמי רחלי מהתנועה לאיכות השלטון
דן אורן:
סליחה, גברתי היושבת-ראש, אם עוברים לנקודה אחרת – בניסיון שלנו, שאלות כאלה שעולות לדיון בוועדה הרבה פעמים הן קייס לפרשנויות על גבי פרשנויות
דן אורן:
 לכן אני מצטרף לדעה של חברי, שכדאי כן שהדבר הזה יהיה כתוב במפורש
מירב בן ארי:
 אנחנו לא נרשום את זה
דן אורן:
אבל מדוע? מדוע שהמחוקק לא יהיה ברור במילותיו?
תומר רוזנר:
מכיוון שאנחנו חושבים שזה כבר יותר מדי
תומר רוזנר:
 גם ככה זו שאלה בספק ויש עליה שאלות לכאן ולכאן
תומר רוזנר:
 ולכן אנחנו מציעים להשאיר את זה לפרשנות
מירב בן ארי:
כן, רק ממש בקצרה
רחל אל-שי רוזנפלד:
ממש בקצרה
רחל אל-שי רוזנפלד:
 אגב, בנוגע לנקודה הזאת, אני אגיד כמי שאחרי זה פוגש את אותם אנשים וצריך לדעת אם זה חל או לא חל ומייצג אותם, זה באמת יוצר אחרי זה קצת אי-ודאות
רחל אל-שי רוזנפלד:
 אני כמובן לא אחזור שכבר אמרנו בדיון הקודם ואנחנו כבר בהתקדמות חיובית
רחל אל-שי רוזנפלד:
 אני כן רוצה להסב את תשומת לב הוועדה לסעיפים 4 ו-5 לנוסח הצעת החוק שאנחנו הגשנו, שמופיעים – אני לא יודעת למה זה מצחיק – אבל אנחנו הגשנו נוסח שלנו, שגם בסעיפים 4 ו-5 אנחנו מבקשים מנציבות הקבילות גם במשטרה וגם בשב"ס ליידע את מי שפונה אליהן על הזכות שלו בכלל לפנות למבקר המדינה, כי אחת הבעיות הכי חמורות היום היא שאותם חושפים שמגיעים לנציבות הם בכלל לא יודעים, וגם לא יידעו יכול להיות, על הזכות שלהם לפנות למבקר המדינה
רחל אל-שי רוזנפלד:
 מה שאנחנו מציעים הוא להכניס לתיקון, זאת אומרת, זה לא לתיקון לחוק מבקר המדינה, זה דווקא תיקון לחוק המשטרה ולפקודת בתי הסוהר, איזשהו תיקון קטן שרק אומר שכשפונים לנציבות הקבילות, הן מחויבות להודיע לאותו קובל על הזכות שלו לפנות גם בתלונה למבקר המדינה
מירב בן ארי:
תומר, רוצה להתייחס?
תומר רוזנר:
תראו, אנחנו לא חושבים שצריך לעשות הסדר מיוחד לגבי האוכלוסייה הזאת
תומר רוזנר:
 אין הסדר כזה לגבי שאר עובדי המדינה, שיכולים בהחלט לפנות
רחל אל-שי רוזנפלד:
אבל יש הסדר ב-45ו בחוק מבקר המדינה שאומר שצריך להודיע להם
תומר רוזנר:
אני אשמח שלא יפריעו לי באמצע שאני מדבר
תומר רוזנר:
סעיף 45ו, למיטב זכרוני, אנחנו מתקנים אותו בהתאם, שהחובה של הגופים להודיע תחול מעכשיו גם על המשטרה ועל שירות בתי הסוהר
תומר רוזנר:
 נכון? אני לא טועה? אנחנו מתקנים את סעיף 45ו
רויטל כהן:
כן, כן
תומר רוזנר:
זאת אומרת, החובה שקיימת בשירות המדינה תחול גם על המשטרה ועל שירות בתי הסוהר
תומר רוזנר:
 את זה בוודאי שאנחנו מתקנים
תומר רוזנר:
 כלומר, אותו הסדר יידוע שקיים לגבי שירות המדינה יהיה קיים גם במשטרה ובשירות בתי הסוהר
מירב בן ארי:
 אז אתה רוצה להתחיל בהקראה?
מירב בן ארי:
אתה קורא?
תומר רוזנר:
 ברק יקריא
מירב בן ארי:
כן, ברור
מירב בן ארי:
 הוא השלוחה
מירב בן ארי:
 התכוונתי שאני לא
ברק קיבוביץ':
הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 50) (הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר), התשפ''ג–2023
מירב בן ארי:
תודה רבה
מירב בן ארי:
 נעבור להצבעה?
תומר רוזנר:
 אני לא רואה שיש הסתייגויות
מירב בן ארי:
אין הסתייגויות
מירב בן ארי:
 מי שהגיש את ההסתייגויות זו אני
מירב בן ארי:
 אני אוותר
מירב בן ארי:
      מי בעד הצעת החוק? מי נגד? מי נמנע?
מירב בן ארי:
עברה
מירב בן ארי:
טוב
מירב בן ארי:
 יש כאן רוב מוכח, לדעתי, בעד ההצעה
תומר רוזנר:
פה אחד
מירב בן ארי:
פה אחד
מירב בן ארי:
 ההצעה עברה
מירב בן ארי:
 אני רוצה להודות לכולם, למשרד לביטחון לאומי
מירב בן ארי:
 אני אגיד גם תודה לשר לביטחון לאומי, שאישר את הצעת החוק
מירב בן ארי:
 תודה רבה לצה"ל
מירב בן ארי:
 תודה רבה למשרד המשפטים ולתנועה לאיכות השלטון
תומר רוזנר:
למבקר המדינה
מירב בן ארי:
וכמובן, בסוף הכי חשוב, מי שמקבל עוד קליינטים
מירב בן ארי:
 זה הכי חשוב, בסוף הכול מגיע אליכם
מירב בן ארי:
 תודה רבה למשרד מבקר המדינה על כל שיתוף הפעולה
מירב בן ארי:
 הישיבה נעולה
יואל הדר:
שלא נצטרך לקבל עוד קליינטים
מירב בן ארי:
שלא תצטרכו לקבל את הלקוחות האלה
מירב בן ארי:
 תודה רבה, תומר
תומר רוזנר:
בכיף
מיקי לוי:
אני מתכבד לפתוח את הועדה לביקורת המדינה
מיקי לוי:
 אנחנו נשנה טיפה את הסדר
מיקי לוי:
 יש איזו בעיה עם כמה ח"כים שנתקעו בדרך
מיקי לוי:
 אני מתנצל בשמם
מיקי לוי:
 אז אנחנו נתחיל עם נושא של שילוב הפריפריה בצה"ל
איתן דהן:
בוקר טוב לכולם
איתן דהן:
 אני איתן ואני מנהל החטיבה שעוסקת בביקורת על מערכת הביטחון במובן הרחב של המילה
איתן דהן:
 יושבים איתי כאן צוות הביקורת, שאנחנו נציג אותה מיד לאחר מספר שקפים הבודדים שנמצאים פה
איתן דהן:
 יושב כאן משה שוחט הוא מנהל האגף, יושב כאן אילן שהוא סגן מנהל אגף ומאחור יש לנו גם את עדי וגם את יהודית שהם ערכו את הביקורת
איתן דהן:
 אנחנו נפתח כאן בקצרה בהצגה על שילוב של הפריפריה בתפקידים טכנולוגיים בצה"ל
איתן דהן:
 תהיה פה התייחסות של הצבא ואני מבין שלאחר מכן יהיה אפשר לשחרר את הצבא
איתן דהן:
 ודמני יתייחס לנושא ואנחנו נתקדם
איתן דהן:
      (באמצעות מצגת)     אנחנו אתמול הצגנו כאן ביקורת, שהייתה חסויה, עסקה בכל סוגיית גיוס, מיון ושיבוץ בצה"ל
איתן דהן:
 כחלק מהנושא הזה התבקשנו על ידי מבקר המדינה לגעת בשילוב של הפריפריה בתפקידים טכנולוגיים
איתן דהן:
 אני אגיד בקצרה מה הם הנתונים שאנחנו מצאנו בביקורת עצמה ולאחר מכן תהיה פה התייחסות
איתן דהן:
 קודם כל נתון מספר 1 אחד שאני אציג אותו - יש מאות אלפי בני נוער שמטופלים מדי שנה על ידי מיטב כ-250,000 ומתוכם אני אגיד שיעור 16
איתן דהן:
5 אחוזים זה שיעור תושבי הפריפריה המשרתים במסלולים הטכנולוגיים העיקריים
איתן דהן:
 זה הנתון שעלה במהלך הביקורת
איתן דהן:
 כאשר השיעור של תושבי הפריפריה ביחידות צה”ל הוא 32 אחוז
איתן דהן:
 אפשר לראות את הפער בנתונים
איתן דהן:
 אני כבר אומר הפער הוא מוכר, יש גם הנחיות של שר הביטחון בעניין הזה ושל צה"ל אבל עובדתית זה הנתון
איתן דהן:
      שיעור תושבי הפריפריה המשרתים - כמה ליקויים שאנחנו מצאנו
איתן דהן:
 בצה"ל קיימים תפקידים בעולמות הטכנולוגיים המקנים למשרתים בהם ניסיון הנחשב למועיל בשוק העבודה האזרחי, אני לא חושב שצריך לפרט בעניין הזה
איתן דהן:
 אם אתה משרת ב8200 בתפקיד טכנולוגי הוא במקומות אחרים, אז אנחנו מבינים שהדבר הזה מאפשר לך נקודת פתיחה טובה יותר שאתה יוצא מהצבא
איתן דהן:
 הגופים הטכנולוגים המרכזיים בצה"ל הם אלה
איתן דהן:
 יש עוד, אלה המרכזיים ששמנו
איתן דהן:
 ככלל על מנת להשתבץ לתפקידים הללו יש מיון, שאני מניח שתהיה פה התייחסות, קדם צבאי בשלב המלש"ב
איתן דהן:
 מועמד לגיוס לצה"ל, שיעור תושבי הפריפריה משרתים במסלולי הטכנולוגיה, אז נגעתי בעניין הזה - 16 וחצי אחוזים לעומת 32 אחוז בכלל צה”ל
איתן דהן:
     פה אפשר לראות את הנתונים בצורה בהסתכלות גם על אמ"ן וגם על אגף התקשוב, של הפריפריה מול הגופים האחרים
איתן דהן:
 זה נושא שנגענו בו אתמול
איתן דהן:
 אני לא אגע בו
איתן דהן:
 אפשר לדעתי לדלג
איתן דהן:
 הייתה לנו התייחסות עמוקה לעניין הזה אתמול
איתן דהן:
 על 40 אחוזים שהולכים וחוזרים
איתן דהן:
 מילה אחת על העניין הזה, ברגע שיש מלש"ב שמגיע לצה"ל ולא נסגרים לו הנושאים הרפואיים בשלב הראשון והוא צריך לבוא עוד פעם ועוד פעם לעיתים זה פוגע לו בשיבוץ העתידי
איתן דהן:
 הייתה לזה התייחסות גם אתמול
אמיר ודמני:
צריך להגיד שזה כבר תוקן ולצורך העניין דברים נעשים במקביל ואין כבר את החסם הזה
איתן דהן:
הייתה פה התייחסות אכן של מיטב לעניין הזה
איתן דהן:
     מה אנחנו ממליצים? – אחד, כמובן שצה"ל ימשיך לפעול לצמצום פערים בין מלש"בים מהפריפריה ובין שאר המלש"בים, ולהגדיל את ייצוג הפריפריה בתפקידים טכנולוגיים בדגש על היעדים שקבעו גם שר הביטחון וגם הרמטכ"ל, אני מניח שהם יוצגו כאן מומלץ כי - - אני לא אתייחס לנושא הזה, הצגנו את זה אתמול
איתן דהן:
 אלה עיקרי הדברים מבחינתנו ונשמח פה להתייחסות של צה”ל בעיקר בתחומים של שילוב של הפריפריה בתפקידים טכנולוגיים
אמיר ודמני:
אז בוקר טוב אמיר מדמני, ראש חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם
אמיר ודמני:
 אני אציג פה את התוכנית אני חושב שיש שינוי משמעותי ביותר בנושא של שילוב ובכלל של תושבי פריפריה בצה"ל לפני שאני אגע בפרטים אני אגיד רגע שיש לתוכנית ארבעה אדנים מרכזים: אחד, זה שינוי משמעותי, מה שאנחנו קוראים, המודל הרשותי בתפיסה של הקשר בין המלש"בים והמלש"ביות לבין צה"ל, על בסיס פעילות טריטוריאלית מאוד מסודרת שמחוברת לרשויות המקומיות ולתיכונים
אמיר ודמני:
 הדבר השני, זה באמת שינוי של תפיסת המיון בצה”ל שזה אחרי שנים ארוכות
אמיר ודמני:
 הרחבה של הפרמטרים שלפיהם אנחנו מודדים את האנשים באופן שהוא מקטין הטיות
אמיר ודמני:
 הדבר השלישי, זה באמת התהליכים כדי לטייב שיבוץ בצה"ל בדגש על תפקידים משמעותיים ותפקידים טכנולוגיים
אמיר ודמני:
 ומנהלת שלמה שהקמנו בנושא שער לעתיד שהמטרה שלה היא גם לטפל בחיילים לקראת שחרור והשמה שלהם והחיבור שלהם לאזרחות
אמיר ודמני:
     ראשית הצירים של כל הדברים היא נובעת מזה שהצרכים של צה”ל בעולם הטכנולוגי הם הולכים וגדלים ולמעשה יש פה פוטנציאל של הון אנושי מאוד מאוד איכותי
אמיר ודמני:
 וכפי שצויין כאן בראשית הצירים הוא באחוז מיצוי שהוא נמוך מהחלק היחסי שלו באוכלוסייה
אמיר ודמני:
 אנחנו מדברים היום על כ 18% מול 32% שזה החלק היחסי באוכלוסייה על פי הגדרות מהי פריפריה
אמיר ודמני:
      ולמעשה אנחנו יצאנו, אנחנו בתוך שנה שניה, לתוכנית שהמטרה היא להביא בסיום התוכנית, שהקצבנו לזה שלוש שנים, לאחוז תושבי פריפריה שהוא בתוך היחידות הטכנולוגיות שהוא זהה לגודל שלהם באוכלוסייה, קרי למעלה מ-30 אחוזים
אמיר ודמני:
 עכשיו בעצם אני רוצה להסביר איך אנחנו עושים את זה
אמיר ודמני:
 אז הדבר הראשון
מיקי לוי:
אני מניח שהנתון יהיה וכבר עברה שנה וקצת
אמיר ודמני:
אנחנו כבר בתוך השנה השנייה
מיקי לוי:
אז כבר יש נתונים
אמיר ודמני:
בוודאי וזה מה שאני מראה פה
אמיר ודמני:
 אנחנו בשנת 22 הגענו 18% אני אומר זה הממוצע בכלל צה”ל בשנת 23 אנחנו עכשיו בתוך השנה הזאת כבר מגיעים ל 20% ובעצם בשנתיים הבאות אנחנו כבר נגיע ל 25% צריך להגיד שההשפעה של גיוס לוקחת זמן
אמיר ודמני:
 זאת אומרת ברגע שאתה, אבל כבר עכשיו אני יכול להגיד שהיקף המתמיינים ביחידות הטכנולוגיות הוא מתקרב כבר לרף ה-30% פשוט כדי שזה יהיה מובא בתוך המצבה הממוצעת של צה"ל, צריך לעבור עוד שנתיים שכל הצבא מקבל את השיעור הזה כמו הגיוס
אמיר ודמני:
       ולכן אני אומר קודם כל יש פה הגדרה מאוד ברורה של יעדים ואיך אנחנו מגיעים
אמיר ודמני:
 אנחנו נמשיך ונראה איך אנחנו עושים את זה
אמיר ודמני:
 אז יש לזה כמה רכיבים
אמיר ודמני:
 הרכיב הראשון זה באמת בשיתוף עם משרד החינוך זה הרחבה משמעותית של תוכניות בכיתות ז' עד ט' ותוכניות מצויינות שמובילות למסלולים טכנולוגיים בכיתות י' - יב'
אמיר ודמני:
     אני רוצה רגע להסביר את התוכניות
אמיר ודמני:
 יש למעשה, ואנחנו מדברים על כמעט 900 כיתות שצה"ל פועל בהן כבר
אמיר ודמני:
 בפריפריה
אמיר ודמני:
 וצריך להגיד שהמספרים רק גדלים משנה לשנה
אמיר ודמני:
 אם נסתכל על כמה יש בכיתה י', י"א י"ב
אמיר ודמני:
 אז בכיתה י' יש יותר מאשר בי"א, ובי"א יותר מאשר בי"ב
אמיר ודמני:
 כך שהתוכנית היא תוכנית שנמצאת בגדילה וכל שנה מספר הכיתות עולה
אמיר ודמני:
 אנחנו מדברים כבר על יותר מ 27 אלף תלמידים שנמצאים בתוכניות השונות והמספרים כפי, שגם הוצגו בנאום של הרמטכ"ל ביום העצמאות, מתווים להגיע גם ל-100 אלף תלמידים תוך שלוש שנים
אמיר ודמני:
     אני רוצה להסביר את השיטה איך אנחנו עושים את זה
אמיר ודמני:
 אז כפי שהסברתי, השלב הראשון הוא באמת הגדרה של באמת מהי פריפריה אנחנו פה נצמדים להגדרות של מדינת ישראל אז אין לי מה לפרט
אמיר ודמני:
 מי הוא טכנולוג מה הם התפקידים הטכנולוגיים - -
צגה מלקו:
סליחה על השאלה, את הפריפריה אני מאוד אשמח שתגדיר, אם גיאוגרפית, חברתית, איך זה - - -
אמיר ודמני:
ההגדרה היא הגדרה גם של פריפריה מבחינת מדד סוציו אקונומי זה דירוג של אחד עד ארבע וגם דירוג חברתי כלכלי של אחד עד שש
אמיר ודמני:
 ויש גם הגדרות של ממשלה שהיא דיברה על ערים מסוימות שלא נופלות בתוך הקריטריונים ועדיין מוגדרות בתור פריפריה
אמיר ודמני:
 אני נצמד להגדרות של הממשלה
מיקי לוי:
יש עוד מרחק
מיקי לוי:
 יש עוד תוצר לנפש
מיקי לוי:
 יש עוד שכר
מיקי לוי:
 הוא לא יכול לנגוע בהכול
מיקי לוי:
 וזה ממשלתי הקביעה, הקביעה מה היא פריפריה היא קביעה ממשלתית
מיקי לוי:
 להם יש תוספות נוספות
צגה מלקו:
ברגע שהוא אמר שהם עובדים עם משרד החינוך לפעמים אתה יכול לראות עיר במרכז הארץ בשכונה מסויימת של אוכלוסייה שזקוקה, פריפריה חברתית
צגה מלקו:
 אז בתי הספר הולכים גם לפי זה
צגה מלקו:
 אני מכירה במקרה של יוצאי אתיופיה, אני יכולה להגיד לך, יש כמו ראשון לציון, אתה הולך לשכונה מסוימת בתוך ראשון לציון, כמו רמת אליהו - זה איך אתה מגדיר אותה
אמיר ודמני:
את צודקת במאה אחוז ולכן יש לנו בעצם מעבר להגדרה הרשותית, במקומות שהם רלוונטיים לא כל המקומות הם רלוונטיים, יש לנו הגדרה גם לרמת שכונות
אמיר ודמני:
 זאת אומרת אנחנו לא מסתכלים רק על הרשות
אמיר ודמני:
 אנחנו מסתכלים גם על שכונות, מסתכלים גם על בתי ספר
אמיר ודמני:
 ההגדרה, את צודקת, היא יותר ממוקדת ממה שאני הסברתי
מיקי לוי:
ראשית יש איזו דוגמה של שכונה
מיקי לוי:
 רמת שרת בחולון, רמת אליהו
אמיר ודמני:
הדוגמא שחברת הכנסת נתנה היא דוגמה - - אני פחות רוצה לתת כותרות לשכונות אבל - -
מיקי לוי:
היא אמרה את השם אז אנחנו מתייחסים
אמיר ודמני:
זה אכן ככה
אמיר ודמני:
 קודם כל העבודה עסקה בלהגדיר הגדרות ובעצם להגדיר לעצמנו מדדים
אמיר ודמני:
 הראיתי את המדדים קודם והמדדים בסופו של דבר מביאים לשילוב של 30%
אמיר ודמני:
 הדבר השני זה באמת כל הנושא של המיון והחשיבות של המיון היא באמת לעשות שינוי בראשית הצירים
אמיר ודמני:
 איך אנחנו בוחנים את האיכות האנושית, ולמעשה אם אתה יכול להרחיב שם את הרכיבים אז אנחנו הסתכלנו על הפרט במספר מרכיבים מאוד מצומצם
אמיר ודמני:
 ומה שאנחנו מראים פה זה הסתכלות הרבה יותר רחבה
אמיר ודמני:
 לא רק על הסביבות הקוגניטיביות אלא גם על החשיבה הביצועית גם החשיבה הבינאישית גם החשיבה הסתגלותית
אמיר ודמני:
 ואני אתן דוגמה אנחנו הוספנו לתוך המבחנים שלנו בצו הראשון את מה שנקרא יום ה 100 לגברים
אמיר ודמני:
 יום ה-100 לגברים זה 14 סביבות עבודה שלא נבחנו בעבר
אמיר ודמני:
 אנחנו הוספנו מבחנים בנושא של תפקודים ניהוליים
אמיר ודמני:
 אני יכול להמשיך לתת דוגמאות
אמיר ודמני:
      אבל הרעיון הבסיסי אומר שככל שאתה מנתח את היכולות מזוויות יותר רחבות ורבות, אתה מוצא את האיכויות
אמיר ודמני:
 הרעיון המסדר הוא שבכל אחד יש איכות ואנחנו צריכים למצוא אותה
אמיר ודמני:
 ולמעשה הדבר הזה הוא מקנה הרבה יותר אפשרות להצליח
אמיר ודמני:
 עכשיו אני אומר מעבר לזה, אני מניח שאתם מכירים, אנחנו הוספנו בתוך המבחנים לצה”ל בעצם הזדמנות שנייה
אמיר ודמני:
 גם הזדמנות שניה על הצו הראשון, זה דברים שלא היו לפני יותר משנה
אמיר ודמני:
 הזדמנות לעשות מבחן נוסף גם של לצורך העניין מבחן הדפ"ר, שגם אותו שינינו והתאמנו אותו לצרכים של המתגייסים
אמיר ודמני:
 המבחן קוצר ממבחן של כמעט שעתיים למבחן של 40 דקות
אמיר ודמני:
 המבחן הפך להיות מבחן אדפטיבי שהוא מתאים את עצמו לנבחן, ולמבחן יש גם הזדמנות שניה
אמיר ודמני:
 הקשר שסיפרתי בהתחלה במודל הרשותי עם הרשויות ומנהלי בתי ספר גם מאפשר לנו לקבל מידע על מקרים שהם, מה שנקרא, נפלו בין הכיסאות ולראות איך אנחנו מסייעים בהצלחה שלהם
אמיר ודמני:
     צריך להגיד שלפני כמה חודשים גם יצאנו עם לומדות שלנו למבחנים לצו ראשון
אמיר ודמני:
 וגם לומדות שלנו למבחנים של יום המאה
אמיר ודמני:
 גם ביום המאה אנחנו מאפשרים הזדמנות שניה
אמיר ודמני:
 גם על חלק מהמבחן
אמיר ודמני:
 והלומדות האלה בעצם יוצרות מצב שבשונה מהעבר שאנשים היו צריכים לשלם על המוכנות למבחנים האלה
אמיר ודמני:
 היום אנחנו נותנים את המבחנים האלה בתוך האתרים שלנו כמובן ללא עלות
אמיר ודמני:
 עם סוג המבחנים שהוא הכי מדוייק מכיוון שאנחנו כותבים את המבחנים
אמיר ודמני:
 מעבר לזה אנחנו בעצם יצרנו מצב שאנחנו כל הזמן משנים את השאלות במסגרת המבחן האדפטיבי
אמיר ודמני:
 והיתרון של הדבר הזה זה שהיכולת של מישהו על בסיס איזושהי הכנה מראש להיות מוכן לסוג של המבחן יורדת משמעותית כי השאלות לא נשחקות, הן כל הזמן שאלות חדשות