GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי לוי:
 בבקשה, אנשי משרד מבקר המדינה
יובל חיו:
תודה, אדוני היושב-ראש
יובל חיו:
 אני אפתח בשלושה משפטי רקע, ולאחר מכן אני אעביר את רשות הדיבור לצוות הביקורת, שיציג את עיקרי הממצאים
יובל חיו:
      אנחנו מדברים על ביקורת שנעשה בשנת 2019, הסתיימה בתחילת 2020
יובל חיו:
 מדובר בביקורת על הניהול והפיקוח של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום יבוא מקנה, מספוא ומניעת מחלות
יובל חיו:
 הביקורת הזו נעשתה בעיקרה בשירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר
יובל חיו:
     אני אציין את ארבעת התחומים שבהם עסקנו במסגרת הדוח הזה: 1
יובל חיו:
 מחירי הבשר בישראל, סוגיה שהיא גם רלוונטית לעת הזו
יובל חיו:
 2
יובל חיו:
 מניעת התפשטות מחלות בקר וצאן
יובל חיו:
 3
יובל חיו:
 פיקוח על יבוא מספוא
יובל חיו:
 4
יובל חיו:
 פיקוח על תנאי ההובלה של הבקר והצאן לישראל
יובל חיו:
     אלה ארבעה נושאי ליבה שמעסיקים גם את תעשיית הבשר וגם את המערכת הממשלתית שאמורה לקיים רגולציה ופיקוח על הנושא הזה
יובל חיו:
 אני מעביר את רשות הדיבור למאיה, שתציג את עיקרי הדוח
מאיה נוי:
כן
מאיה נוי:
 אז אני אציג קודם קצת נתוני מפתח על צריכת הבשר בישראל
מאיה נוי:
 בשנת 2018 צריכת הבשר עמדה על 137,000 טונה בשנה
מאיה נוי:
 20
מאיה נוי:
5 ק"ג צריכה לנפש לאדם, שהיא פי שלושה מהצריכה הממוצעת העולמית, ופי 1
מאיה נוי:
4 מהצריכה הממוצעת במדינות ה-OECD
מאיה נוי:
 הצריכה הזאת מסתכמת בכשבעה מיליארד ש"ח בשנה
מאיה נוי:
     מצאנו פערים בתחום מחירי הבשר בישראל
מאיה נוי:
 לפי מדד שווי הקנייה, ה-PPP לשנת 2017, שזה הדוח העדכני ביותר שיצא בנושא, ישראל הייתה במקום ה-18 מתוך 50 מדינות מבחינת יוקר של מוצרי בשר
מאיה נוי:
 למרות רפורמות שונות שביצע משרד החקלאות לאורך השנים להורדת מחיר הבשר לצרכן, ובהן הורדת המכס על יבוא עגלים, פתיחת יבוא בשר מצונן, הארכת תוקף חיי בשר של בשר מצונן, משנת 2013 ועד סוף שנת 2018 מצאנו שהייתה עלייה של 4
מאיה נוי:
5% במחירי הבשר הטרי, ו-6% במחירי הבשר הקפוא
מאיה נוי:
 זאת בעוד מחירי הבשר בעולם ירדו דווקא בתקופה הזאת ב-16%
מאיה נוי:
     ההמלצה שלנו הייתה שמשרד החקלאות, יחד עם משרד האוצר ועם משרד הכלכלה ורשות התחרות, ייתן את הדעת על החסמים והכשלים בשוק הבשר ויקבל החלטות שיביאו להפחתה במחיר הבשר לצרכן
מאיה נוי:
     קצת נתוני מפתח על יבוא בקר וצאן לישראל
מאיה נוי:
 כ-130 אוניות להובלת בקר וצאן מגיעות בכל שנה לישראל
מאיה נוי:
 247,000 ראשי בקר שמגיעים משש מדינות שונות, 335,000 ראשי צאן שמגיעים מחמש מדינות שונות, שווי מסתכם של כמיליארד ש"ח בשנה לבקר וצאן שיובאו לישראל
מאיה נוי:
     הליקויים שמצאנו בתחום הזה
מאיה נוי:
 אני אקדים ואומר שכדי לייבא מקנה ממדינות שונות, על השירותים הווטרינריים במדינות האלה או היבואנים, להגיש בקשה למשרד החקלאות והשירותים הווטרינריים, שבוחנים את הבקשה ומאשרים את המדינה ליבוא
מאיה נוי:
 מצאנו ששש מדינות נוספות נמצאות בתהליך לקבלת אישור ליבוא מקנה במשך שנתיים עד שמונה שנים
מאיה נוי:
 הדבר פוגע בתחרות ובאפשרות להפחית את מחירי הבשר
מאיה נוי:
 המדינות שממתינות הן מדינות שגם מייצאות למדינות במערב אירופה, כגון גרמניה, צרפת, הולנד
מאיה נוי:
 ההמלצה שלנו הייתה שמשרד החקלאות קודם כול ימחשב את התהליך, שהיה ידני, ויזרז את הטיפול בבקשות לאישור מדינה ליבוא
מאיה נוי:
 כמו כן, המלצנו שמשרד החקלאות יקבע מסגרת שמנים לטיפול בכל בקשה, כדי שהתהליך יסתיים באופן מבוקר ויושלם בהקדם האפשרי
מאיה נוי:
      ליקוי נוסף שמצאנו בתחום, למרות שיש מדינות שבאופן קבוע לא עומדות בתנאים שהציב משרד החקלאות בתחום הזה, שולחות פעם אחר פעם בקר וצאן נגועים במחלות, תולעים, שאריות של תרופות, למרות זאת לא מתבצעים במדינות האלה ביקורים סדירים של משרד החקלאות
מאיה נוי:
 למעט עצירות איטיות של היבוא, בעצם היבוא ממשיך להתקיים
מאיה נוי:
 ה - - - לא מבצע הערכת סיכונים שנתית על המדינות המאושרות, למרות שיש על זה סעיף בנוהל שלהם
מאיה נוי:
      ההמלצות שלנו כמובן היו קודם כול לבצע ביקורים סדירים במדינות שמאושרות ליצוא, כדי לבחון ולפקח אחרי תנאי הגידול של המקנה שם, ולבצע בחינה מדוקדקת והערכת סיכונים איטית מלאה בעניינה של כל מדינה מאושרת ומוכרת, כדי למנוע סיכונים הנשקפים לציבור ולעדרים מקומיים עקב יבוא מקנה ממדינה מסוימת
מאיה נוי:
     ליקוי נוסף שמצאנו, בהתאם לנוהל של יבוא מקנה, כאשר מגיעה אונייה לנמל בישראל, הווטרינר של הנמל עולה ובודק את תנאי ההובלה של המקנה באונייה, וממלא את הכול בטופס ידני
מאיה נוי:
 אנחנו בחנו את הטפסים שהיו במשרד החקלאות, ועלתה תמונה עגומה על תחזוקת אוניות לקויה, בעלי חיים מלוכלכים בהפרשות, רפד רטוב, אבוסים ושקתות ריקים מאוכל ושתייה, ריח אמוניה חריף שגרם לצריבה בעיניים של בעלי החיים, חום ולחות בלתי נסבלים
מאיה נוי:
 מצאנו גם שבמקרים מסוימים היה כוח שהופעל כלפי הבהמות ושימוש בשוקרים חשמליים, בניגוד להנחיות משרד החקלאות
מאיה נוי:
     משרד החקלאות לא נקט סנקציות כלפי יבואנים או בעלי אוניות שלא עמדו בהנחיות המשרד
מאיה נוי:
 לא הטיל קנסות, לא זימן לשימועים, לא שלל רישיונות
מאיה נוי:
 כמו כן, חשוב לציין שהתהליך הזה של הטפסים היה ידני, אז גם היה קשה לפקח אחר יבואנים שחוזרים פעם אחר פעם על הבעיות האלה
מאיה נוי:
 המלצנו להפעיל ביתר תקיפות את הכלים ולמחשב את הטפסים
מאיה נוי:
     לנושא מחלות מקנה, כמה נתונים מרכזיים: בשנת 2018 נמצאו כמעט 2,000 ראשי בקר שהיו חולים במחלת הברוצלוזיס, פי שלושה ממספרם בשנים 2016–2017
מאיה נוי:
 1,837 בעלי חיים שחלו במחלת הפה והטלפיים בשנת 2018 בהשוואה ל-273 בעלי חיים בשנת 2017, ו-0 בשנת 2016
מאיה נוי:
 720 בני אדם נדבקו בעכברת בקפיצה מאוד משמעותית ביחס לשנים קודמות
מאיה נוי:
 בצד שמאל אנחנו רואים מספר בני אדם שנדבקו בברוצלוזיס בשנים האלה
מאיה נוי:
     אנחנו בדוח ראינו שיש ירידה מסוימת בשנת 2018–2019 במספר החולים
מאיה נוי:
 עדכנו, לצורך הדיון, את הנתונים עד 2022 ממשרד הבריאות, וראינו שבפועל, משנת 2018 עד 2022 יש בין 200 ל-300 חולים בשנה, בני אדם שנדבקים במחלת הברוצלוזיס
מאיה נוי:
      כמה ליקויים בתחום הזה
מאיה נוי:
 המיגור של מחלת הברוצלוזיס בצאן
מאיה נוי:
 בתקופה שאנחנו בדקנו את הנושא, הופסקה התוכנית הקודמת שמשרד החקלאות הפעיל לניטור וחיסון בעלי חיים, ולא מצאנו תוכנית אחרת שהוא מפעיל להפסקת הברוצלוזיס
מאיה נוי:
 משרד החקלאות לא גיבש שום תוכנית חדשה למיגור המחלה, שהמשיכה להתפשט וגרמה נזק כלכלי למשקים ולמשק החלב והבשר
מאיה נוי:
     לגבי ברוצלוזיס בבקר, בפברואר 2019 מנהל השו"ט הכריז על חיסון חובה של כל עדרי הבקר בתרכיב זן 19
מאיה נוי:
 החיסון נדרש להתבצע על ידי וטרינרים פרטיים
מאיה נוי:
 בפועל מצאנו שהיה חסר התרכיב הרלוונטי, וההנחיה הזאת בכלל לא יושמה
מאיה נוי:
 כמו כן, הממשק הממוחשב שהיה נדרש כדי לעקוב אחרי ביצוע ההנחיה שזה יבוצע על ידי וטרינרים פרטיים לא היה
מאיה נוי:
 זאת אומרת שניתנה הנחיה שגם לא היה אפשר לבצע וגם לא היה אפשר לעקוב אחרי היישום שלה
מיקי לוי:
יש לי שאלה
מיקי לוי:
 האם ההוראות חלות על חיסון בקר שמיובא מחו"ל? בקר חי באוניות? והאם נעשתה בדיקה, אכיפה, האם זה בוצע?
מאיה נוי:
בעיקרון הם אמורים, כשהם מייבאים בקר וצאן, לבדוק אילו חיסונים הבקר והצאן האלה קיבלו, ולהשלים את מה שחסר בהתאם לחיסוני החובה שנדרשים בישראל
מאיה נוי:
עשו או לא עשו?
יסמין פרידמן:
 חד-משמעי
מאיה נוי:
התרכיבים היו חסרים, באותה תקופה לפחות היו תרכיבים חסרים, אז גם הבקר שגדל בארץ לא קיבל חיסון
יסמין פרידמן:
עכשיו, אני אגיד לך מה יותר גרוע
יסמין פרידמן:
 שהשבוע, ביום ראשון, היה דיון בוועדת כלכלה שיזם חבר הכנסת עמית הלוי, שבו הוא רוצה להקל על התנאים של הקרנטינות
יסמין פרידמן:
 הרי כל חיה שמגיעה ביבוא מחויבת בשמונה ימים בקרנטינה
יסמין פרידמן:
 והוא רצה להקל על התנאים שאנחנו הצגנו סרטונים מה קורה בקרנטינות האלה, שמשרד החקלאות לא מצליח לאכוף שם כלום, שזה מזעזע, שגופו פזורות, שאף אחד לא יודע ממה בעלי החיים האלה מתו
יסמין פרידמן:
 זאת אומרת, גם דוח מבקר המדינה, ועוד במקום להחמיר, יש פה חברי כנסת בבית הזה שרוצים להקל, לטובת מה? לטובת בנייה של עוד קרנטינות
מיקי לוי:
בסדר, אנחנו מכירים את הלחצים הפוליטיים של אנשי מרכז
מיקי לוי:
 כן, בבקשה, אני מתנצל
מאיה נוי:
פערים בתחום מיגור מחלת העכברת
מאיה נוי:
 אנחנו ראינו בשנים האלה קפיצה משמעותית
מאיה נוי:
 בצד שמאל של המסך אפשר לראות, משבעה ותשעה חולים בשנת 2017 ו-2016, קפצנו ל-720 בשנת 2018
מאיה נוי:
 בני אדם שחלו בעכברת בגלל ההתפרצות שלה בעדרי הבקר בצפון בעיקר
מאיה נוי:
 השו"ט נתנו הנחיה למגדרים לחיסון עדרי הבקר שברשותם נגד העכברת
מאיה נוי:
 גם פה התרכיבים היו חסרים, וההנחיה באמת לא בוצעה
מאיה נוי:
 אנחנו המלצנו למצוא מראש תחליפים לעניין הזה ולפעול להקמת משהו שיחסום את הבעיה של מחסור בתרכיבים
מאיה נוי:
     יבואנים המבקשים לקבל אישור יבוא למזון לבעלי חיים שמקורו מן החי
מאיה נוי:
 שם מצאנו שיש פשוט כפל
מאיה נוי:
 היבואנים נדרשים להגיש בקשות לאישור יבוא
מאיה נוי:
 גם ליחידת יבוא-יצוא, וגם לאגף הפיקוח, כשאין יחידות שכפופות לשירותים הווטרינריים
מאיה נוי:
 המסמכים היו כפולים
מאיה נוי:
 המלצנו, כמובן, שהרגולטור יחליט באיזו מהיחידות להתמקד, ושהיחידה הזאת תוביל את התהליך
מאיה נוי:
     לגבי מספוא, מזון מן הצומח, מצאנו שהוא בכלל לא מבוקר
מאיה נוי:
 מספוא שמגיע לנמלים נבדק בדיקה של הטפסים בלבד
מאיה נוי:
 הוא לא נבדק לא ויזואלית ולא ניטלות דגימות מהמספוא
מאיה נוי:
 זאת אומרת שהוא יכול להיות חשוף למתכות, חומרי הדברה, עובשים ורעלנים, וצריכה של המוצרים האלה יכולה לחשוף את בעלי החיים שניזונים מהם למחלות, וכמובן לבני האדם שניזונים מבעלי החיים שניזונים מהם
מאיה נוי:
 משרד החקלאות והשירותים הווטרינריים נדרשו לפקח ביתר תשומת לב לפקח ביתר תשומת לב גם על המזון שמקורו מן הצומח
מאיה נוי:
     אז בעצם הנקודות המרכזיות שעלו בדוח
מאיה נוי:
 בריאות הציבור, הממצאים שעלו עלולים להשפיע בין היתר על בריאות הציבור, על רווחת בעלי החיים ובריאותם ועל מחירי הבשר בישראל
מאיה נוי:
 התייעלות בפעילות משרד החקלאות והשירותים הווטרינריים בדגש על קבלת החלטות בסמוך לזיהוי הסיכונים, ביצוע החלטות אלו, מיצוי סמכויות הפיקוח והאכיפה ושיפור תשתית המחשוב עשויים לשפר את המצב שהועלה בדוח
מאיה נוי:
      עקב עלייה במחירי הבשר לצרכן, נדרש משרד החינוך בשיתוף עם משרדים נוספים לנקוט אמצעים אפקטיביים להגברת התחרותיות, שתביא להוזלת מחירי הבשר
מאיה נוי:
 תודה רבה
מיקי לוי:
אני עובר על הדוח הזה ככה, מה שהיא אומרת, סכנה אמיתית לבריאות הציבור
מיקי לוי:
 לא רק מה שקשור לבעלי החיים
מיקי לוי:
 כן, בבקשה
מיקי לוי:
     (סרטון)
מיקי לוי:
מי נציג משרד החקלאות בבקשה? אתם השחקנים הראשיים פה
ד"ר שלמה גראזי:
שלום, קוראים לי שלמה גראזי, אני אחראי על היבוא והיצוא בשירותים הווטרינריים
ד"ר שלמה גראזי:
 אני אוכל להתייחס לדברים שקשורים - - -
מיקי לוי:
 ישבתם עם משרד מבקר המדינה מאז הביקורת? האם חלק מההמלצות יצאו אל הפועל? תן לנו סקירה כללית מה קורה בבקשה
ד"ר שלמה גראזי:
אז אני אוכל להתייחס רק לתחומים שהם באחריותי, כי נעשתה ביקורת על ארבעה תחומים שהם לא בהכרח קשורים באופן ישיר אחד לשני, ואולי בכלל לא קשורים
ד"ר שלמה גראזי:
 אז אני אוכל להתייחס למה שבתחום אחריותי, וגם בזימון לדיון היה כתוב שמדובר בביקורת על היבוא, ולכן ככה גם התארגנו, ולא באנו ממחלקות אחרות שיוכלו לענות על הדברים
ד"ר שלמה גראזי:
 אני אתייחס למה שאני יודע
ד"ר שלמה גראזי:
     לגבי מחירי הבשר, מחירי הבשר, כידוע, השוק הוא לא מתוכנן, אין לשירותים הווטרינריים כלים לנהל שוק מתוכנן, זה גם בניגוד למדיניות של המדינה ושל הממשלה לתכנן את הדברים האלה
ד"ר שלמה גראזי:
 מה כן עשינו? כמו שהנציגה של מבקר המדינה ציינה, פתחנו עוד מדינות ליבוא, הארכנו תוקף של חיי מדף של בשר, אנחנו עדיין נלחמים על זה, על הארכה של עוד תוקף של חיי מדף; אישרנו יבוא של בשר מצונן, שכמעט עד שנת 2016 כמעט לא היה קיים, ואם אינני טועה, לפני שנתיים היה הסדר שנחתם בין המדינה לארגון מגדלי הבקר, שהיבוא של בשר מצונן יהיה באופן הדרגתי וחלף לזה יהיה הורדה בקווטות
ד"ר שלמה גראזי:
 ואם אני לא טועה, ההסכם לא הוארך, ומעכשיו אפשר לייבא בשר בלי מכס, בלי הגבלה
ד"ר שלמה גראזי:
     הכלים שהציעו על ההגבלים או משרד האוצר, זה לא באחריות השירותים הווטרינריים, אין לנו כלים להתמודד איתם, וגם השרים שלנו לאורך השנים חשבו שצריך להוריד את הדבר הזה
ד"ר שלמה גראזי:
 בסופו של דבר, המנדט לא נתון למשרד החקלאות
יסמין פרידמן:
אבל משרד החקלאות כל הזמן מתנגד להפסיק את המשלוחים החיים באיזשהו מתווה
יסמין פרידמן:
 יבוא בשר זה יבוא עגלים
ד"ר שלמה גראזי:
יבוא הבשר זה יבוא בשר ארוז בחבילות
יסמין פרידמן:
לא, אתה מדבר על מצונן קפוא
יסמין פרידמן:
 אני מדברת על המשלוחים החיים
מיקי לוי:
חברת הכנסת פרידמן, האמיני לי, סף הרוגז שלי עלה עכשיו ל-99%
מיקי לוי:
 לא ציפיתי לנתונים כאלה, אני מודה
ד"ר שלמה גראזי:
זה לגבי מחירי הבשר
ד"ר שלמה גראזי:
 לגבי אישור מדינות ליבוא מקנה, עלתה טענה שהייתה נכונה, שהיו עיכובים באישור מדינות, וגם שם, מתוך ראייה שאנחנו מעדיפים בתור שירותים וטרינריים ומשרד, שייבאו פחות בעלי חיים ויותר בשר, קבענו סדר עדיפויות, שכאשר נכנסות בקשות לאישור מדינה חדשה, אנחנו שמים בראש סדר העדיפויות את המדינות שמבקשות לייצא לישראל בשר מצונן או קפוא, והמדינות שרוצים לייבא מהן בעלי חיים חיים, הן יורדות לתחתית
יסמין פרידמן:
אתה יכול לתת לנו מספרים? למשל, הרי מאז הוסר המס עברה כמעט שנה
יסמין פרידמן:
 כמה מדינות אושרו לייבא? מכמה מדינות יש כבר אישור לייבא בשר מצונן, קפוא?
ד"ר שלמה גראזי:
כל מדינה שעומדת בדרישות יכולה לייצא בשר
יסמין פרידמן:
כמה מדינות אושרו בשנה הזו? בערך? אחת? שבע? עשר?
ד"ר שלמה גראזי:
מדינות חדשות? יש את אירלנד, שלא מייצאת לצערי, יש סיבות משלהן
יסמין פרידמן:
כמה כן אושרו השנה? הרי אתם אומרים שאתם נותנים עדיפות למדינות שליבואנים - - -
מיקי לוי:
אולי צריך להכפיל את המכס על בשר חי, ואז יהיה יותר קל
יסמין פרידמן:
ברור שזה הפתרון, אבל אני מנסה רגע להבין
יסמין פרידמן:
 ירד המס על הבשר המצונן ירד, כי פעם על המשלוחים החיים היה אפס מס, ועל הבשר המצונן היה מס
יסמין פרידמן:
 אוקיי? עכשיו המס על המצונן ירד, שזה היה אמור להיות חלק, בקדנציה הקודמת, זה היה אמור להיות חלק מתוכנית כוללת להפסקת המשלוחים החיים בחמש שנים, עבודה שנעשתה עם משרד הכלכלה ועם הרשות לתחרות
יסמין פרידמן:
 עכשיו אני שמחה לשמוע שיש איזושהי העדפה, גם משהו, שייכנס לארץ, כאילו ייתנו איזושהי הקלה, כאילו יטפלו מהר יותר במדינות שרוצות להכניס לכאן בשר מצונן
יסמין פרידמן:
 אז אני מנסה להבין, בשנה, לכמה אישרו כבר?
ד"ר שלמה גראזי:
האישור הוא לא אישור שמישהו מגיש את הבקשה, ואז המדינה מאושרת באופן אוטומטי
ד"ר שלמה גראזי:
 זה תהליך
ד"ר שלמה גראזי:
 ולכן, השירותים הווטרינריים לא יוזמים את הפניות לגבי מאיפה לייבא ומאיפה לא לייבא
ד"ר שלמה גראזי:
 אנחנו, השירותים הווטרינריים לא יתחילו לעסוק בדברים ערטילאיים
ד"ר שלמה גראזי:
 אם אין מישהו, יבואן ישראלי, שמבקש לפתוח מדינה ליבוא בשר, השירותים הווטרינריים לא יתעסקו בדבר הזה, לא ישקיעו מאמץ ואנרגיה בדבר הזה
ד"ר שלמה גראזי:
 אז בשנה האחרונה לא היו מדינות חדשות שאושרו
ד"ר שלמה גראזי:
 גם לא היו פניות
ד"ר שלמה גראזי:
 וגם אילו היו פניות, התהליך לא התסיים איתן, או שהמדינות לא המשיכו לשתף פעולה איתנו, והבדיקה של המדינות האלה הופסקה
ד"ר שלמה גראזי:
 צריך להבין שכדי לאשר את התהליך הזה, צריך גם שיתוף פעולה מהצד השני, לא רק רצון טוב של יבואן ישראלי או של מדינת ישראל לאשר מדינה
ד"ר שלמה גראזי:
 זה תהליך דורש, תהליך מתמשך, ולא כל המדינות מוכנות להשתמש בתהליך הזה
ד"ר שלמה גראזי:
      מה גם שבאופן ייחודי, ואני לא מביע כאן עמדה, יש לנו דרישות של צער בעלי חיים בשחיטה, שבהרבה מדינות הדבר הזה לא נראה בצורה יפה לעין שלהם, ויש מדינות שאוסרות על שחיטה כשרה, כמו למשל אוסטרליה, אלא אם כן זה בקווטה
ד"ר שלמה גראזי:
 שמענו על כך גם בבלגיה, שיש לפחות קנטון אחד שם שלא מאשר שחיטה
ד"ר שלמה גראזי:
 זה קשור בעובדה שמדינות לא מוכנות
יסמין פרידמן:
אבל איך זה קשור לדיון שמדבר על אכיפה, על הכנסת - - -
מיקי לוי:
רגע, אני אגיע
מיקי לוי:
 הוא נותן כרגע איזושהי תמונה כוללת על ניסיונות להגביר את יבוא הבשר המצונן או הקפוא
מיקי לוי:
 זה מה שהוא נותן
יוסף עטאונה:
כבוד היושב-ראש, יש לי הערה
יוסף עטאונה:
 חסר לי בכל הדיון, בכל מה ש- - -, זה הייצור המקומי
יוסף עטאונה:
 הפגיעה בייצור המקומי
יוסף עטאונה:
 ואני בא ממקום, דווקא, מהנגב, שאלפי מגדלי עדרים שם, שמשרד החקלאות שיושב כאן לא מפספס הזדמנות להילחם בהם, לפגוע בהם ולמנוע מהם לגדל
יוסף עטאונה:
 הפתרון נמצא
יוסף עטאונה:
 הרבה אנשים מגדלים צאן כחלק מהמסורת שלהם, כמקור פרנסה, ויש מקום ויש מרעה, ומשרד החקלאות, הסיירת הירוקה, הפיצו"ח, הם לא מפספסים הזדמנות
מיקי לוי:
אנחנו נכניס את השאלה שלך, אבל לצערי זה לא היה במסגרת
יוסף עטאונה:
כחלק מהדיון אתם אומרים שגם לייבא בשר חי, אבל הבשר חי, והם מגדלים אותו, למה לא לתמוך בחקלאים שקיימים פה?
יסמין פרידמן:
הם דיברו על המחלות שנכנסות
יסמין פרידמן:
 המחלות שנכנסות החריבו עדרים שלמים, עדרים שלמים בנגב
יסמין פרידמן:
 כי אלה מחלות שלא נמצאות במדינת ישראל, הן נכנסו עם היבוא
ד"ר שלמה גראזי:
אני אשמח לדעת על אילו מחלות מדברים, כי מדברים בכותרות
יסמין פרידמן:
זה לא כותרות, אני תכף אביא לך עובדות
ד"ר שלמה גראזי:
גם עם עובדות אנחנו נוכל להתמודד
יוסף עטאונה:
אתה מכחיש שאתם נאבקים כל הזמן במגדלי העדרים הבדואים בנגב?
ד"ר שלמה גראזי:
אני חושב שאני לא בבית משפט שאני צריך להכחיש או לאשר, אם אני נלחם או לא נלחם, אני מתנצל
מיקי לוי:
נבקש ממבקר המדינה שיעשה ביקורת על זה, אני לא יודע אם הוא יכול
מיקי לוי:
 כרגע זה לא על השולחן, עם כל הרצון לעסוק בזה
מיקי לוי:
 זה יכול להיות משהו משני, הוא לא יכול לתת רישיונות, הוא לא יכול להתייחס לזה, האם מותר לגדל עדרים או לא מותר
מיקי לוי:
 אתה טועה, אתה פשוט טועה
מיקי לוי:
 אני מזמין אותך לקחת את דוח מבקר המדינה, הדוח הוא על יבוא, על יבוא בעלי חיים חיים, על המחלות שלהם, על יבוא בשר, הוא לא על גידול עדרים פה
מיקי לוי:
 הלוואי שאני הייתי יכול, או אנחנו כמחוקקים, יכולנו להפוך את כל היבוא של המקנה החי לגידול בארץ כדי שתהיה לנו שליטה גדולה יותר על העניין
מיקי לוי:
 זה לא על השולחן שלי, עם כל הרצון להפוך את זה
מיקי לוי:
 תגיש חקיקה, אני אתמוך
מיקי לוי:
 אני מבטיח לך שכל יש עתיד תתמוך בך
מיקי לוי:
 ננסה גם לראות משהו בקצה בעניין הזה, אבל אין לי סמכות לבוא ולהגיד, אוקיי, מפסיקים את היבוא, הלוואי שהייתי יכול לעשות את זה
ד"ר שלמה גראזי:
לגבי עוד אמצעים לזירוז הטיפול בבקשות, מונה רופא וטרינר אחראי על הנושא, ככה שהוא נותן עכשיו מענה לבקשות החדשות, וזה מטופל קצת יותר מהר
ד"ר שלמה גראזי:
 ובנוסף, הייתה טענה שיכול להיות שחלק מהניירת שאנחנו שולחים למדינות היעד לא ברורה, כי אנחנו לא דוברי אנגלית במקור, אז עשינו שיפור של השאלונים שלנו בשפה האנגלית, בתקווה שבצד השני יבינו את זה יותר טוב, והניהול של המשא ומתן מולם יהיה בצורה יותר קלה
ד"ר שלמה גראזי:
      לגבי ניהול המידע של המדינות המאושרות ביחידה, ואולי אני אתייחס לכלל הנושאים שעלו מבחינת המעקב והמחשוב, כי זה קשור אחד בשני
ד"ר שלמה גראזי:
 אנחנו כבר מ-2016–2017 זיהינו את הקושי הזה שיש לנו עלייה משמעותית ביבוא, ואנחנו צריכים כלים מחשוביים לפתח אותם
מיקי לוי:
זה מ-2018, אתה מבין? ההמלצה הזאת היא מ-2018, אנחנו ב-2023
ד"ר שלמה גראזי:
אני מבין
ד"ר שלמה גראזי:
 אני עוסק בתחום הזה כבר חמש שנים, מנסה לקדם את המערכת הממוחשבת
ד"ר שלמה גראזי:
 הדברים לא תלויים בשליטת בשירותים הווטרינריים, יש לנו אחראים על המחשוב, קשורים לכל מיני גורמים, ואני מקווה מקווה מקווה שבחוק ההסדרים הקרוב, אני יודע שאמורה להיות אחת ההחלטות שצריכה לקום מערכת מעקב בתוך שנה
ד"ר שלמה גראזי:
 אני מתפלל שזה ייגמר גם לי, הטיפול בדבר הזה עושה כאב ראש, וחוסר היכולת לנהל את זה בצורה מדויקת עד הסוף גם הוא לא עושה לנו טוב
ד"ר שלמה גראזי:
 אבל אנחנו על זה, ואנחנו מנסים שבטווח זמן שהוא לא יהיה ארוך, להקים את המערכת הממוחשבת שתיתן מענה לכלל הפרטים
ד"ר שלמה גראזי:
 ברור לנו שהחלום שלנו הוא שתהיה מערכת מושלמת, אבל גם הודיעו לנו שאפשר להמשיך לחלום עד מאתיים, ואם לא נתפשר על חלק מהדברים, המערכת לא תעלה לעולם, כי אם נצטרך את המצוין, לא יהיה לנו שום דבר בסופו של דבר, והדברים יצטרכו להיעשות עקב בצד אגודל
ד"ר שלמה גראזי:
 זה לגבי המערכת הממוחשבת והפיקוח
ד"ר שלמה גראזי:
     לגבי הכניסה של המחלות, יש טענות שנכנסות מחלות למדינת ישראל
ד"ר שלמה גראזי:
 אז יש אקסיומה שהיא די פשוטה
ד"ר שלמה גראזי:
 זאת אומרת, אם לא רוצים מחלות, לא צריך יבוא
ד"ר שלמה גראזי:
 זאת אומרת, אם לא רוצים סיכון, אפשר לסגור את היבוא, ואז לא יהיו מחלות
ד"ר שלמה גראזי:
 זה די פשוט
ד"ר שלמה גראזי:
 אבל זה ביבוא
ד"ר שלמה גראזי:
 זה עדיין לא אומר שלא תהיינה חדירות של מחלות ממדינות שכנות, אנחנו מוקפים בשכנים שגם משם יכולים להגיע מחוללי מחלה, ואנחנו גם נמצאים בצומת של שלוש יבשות, שאנחנו די ציר נדידה, גם של בעלי חיים, בעלי כנף, ואנחנו גם יודעים שמקנה עובר מאפריקה דרך מדינות כמו ערב הסעודית וירדן וצפונה, בהתאם לביקושים
ד"ר שלמה גראזי:
 ולכן, לחשוב שלא תהיינה מחלות בעלי חיים זה קצת נאיבי
מיקי לוי:
הנתונים כאן, והסכנה לבני אדם וההידבקות בכל מיני מחלות, יש כאן שמות של מחלות, אינני רופא
ד"ר שלמה גראזי:
כן, אבל צריך לעשות גם הפרדה מאיפה הן מגיעות
ד"ר שלמה גראזי:
 המחלות האלה, לפחות חלקן, לא מגיעות מיבוא
ד"ר שלמה גראזי:
 לכן, אני חושב שכשאומרים היבוא והיבוא והיבוא וזה, מביא את הרעות החולות שיש במדינת ישראל - - -
מיקי לוי:
מי אחראי על ההובלה והפריקה?
ד"ר שלמה גראזי:
אחראי על ההובלה והפריקה זה היבואן שהוא בעל הרישיון
ד"ר שלמה גראזי:
 הוא אחראי
מיקי לוי:
ולמדינה אין פיקוח?
ד"ר שלמה גראזי:
לא, אני לא אמרתי
ד"ר שלמה גראזי:
 יש אחריות ויש פיקוח, אלה שני דברים שונים
מיקי לוי:
אני מכיר גם את יסמין וגם חברת כנסת, במקרה גם במפלגתי, שהיו נוסעות, גם היום היא נוסעת בארבע לפנות בוקר לרציף באילת כדי לצלם ולראות איך פורקים ואיך הם מגיעים
מיקי לוי:
 והתנאים וההגעה של העדרים ממש מזעזעים
מיקי לוי:
 בתוך הקיא, בתוך הצרכים
מיקי לוי:
 יש כאן בדיקה של מבקר המדינה על הריחות שיוצאים משם
מיקי לוי:
 איך אי אפשר להגיע עם מחלות? ואני שואל אם בכל פריקה יש איש שלכם
מיקי לוי:
 אני חושב שזה הרבה כסף
מיקי לוי:
 אבל האם פעם אמרתם, עד כאן, אתם לא תפרקו?
ד"ר שלמה גראזי:
קודם כול, להגיד, עד כאן, לא תפרקו, יש לזה משמעויות מאוד כבדות על בעלי החיים
מיקי לוי:
תאמין לי, אני אתן לך
מיקי לוי:
 פעם הייתי איזה מפקד קטנצ'יק
מיקי לוי:
 וקניון מלחה, להבדיל אלף אלפי הבדלות, לא ביצע את הוראות הביטחון שאני נתתי לו
מיקי לוי:
 אחרי שסגרתי את הקניון ליומיים והפסידו הרבה כסף, כולם התעשתו
מיקי לוי:
 תלך היום, תראה איך הבדיקה מתבצעת
מיקי לוי:
 עד היום
מיקי לוי:
 ואם אתה לא עושה משהו דרסטי ולא מעמיד לדין
מיקי לוי:
 העמדת לדין? עשיתם משהו? אני מצטער, תכף גם משרד הבריאות ותכף משרד ראש הממשלה
ד"ר שלמה גראזי:
אני אתייחס
ד"ר שלמה גראזי:
 מאז 2018 ולפני זה, וגם היום, אני לא אגיד שספינות ההובלה של המקנה הן ספינות אהבה של קרוזים שנוסעים בחמישה כוכבים
ד"ר שלמה גראזי:
 צריך להבין את זה
ד"ר שלמה גראזי:
 האוניות האלה, יש להן מטרה, להוביל בעלי חיים, ועלינו חלה החובה לוודא שבעלי החיים שמגיעים, מגיעים בתנאים שאנחנו קבענו
ד"ר שלמה גראזי:
 במרבית המקרים בעלי החיים כן מגיעים בתנאים שאנחנו קבענו, במרביתם אתה לא רואה את התמונות
ד"ר שלמה גראזי:
 לצערי, חלק מהתמונות שמראים פה הן לא תמונות מהזמן האחרון
ד"ר שלמה גראזי:
 תמונות של החיות שמתבוססות בצואה שלהן ובהפרשות שלהן הן תמונות שהן נדירות, הן לא ביום-יום
ד"ר שלמה גראזי:
 הזמינו פה חברי כנסת, ואני לא אומר שאין תקלות ושלפעמים אין דברים שהם לא עומדים בהם
ד"ר שלמה גראזי:
 אבל להציג את זה כאילו שזה ה-90% או ה-98%, זה ממש לא נכון, וזה חוטא לאמת, וזה עוול לעשות את זה
ד"ר שלמה גראזי:
      היו מקרים שבהם האוניות לא עמדו
ד"ר שלמה גראזי:
 בשנתיים האחרונות עצרנו הגעה של אוניות למדינת ישראל, דבר שהוא לא פשוט, הוא לא קל
ד"ר שלמה גראזי:
 ויש בזה, אדוני יוכל להבין שעצירת אונייה, יש לה משמעות כלכלית מאוד כבדה, גם על בעלי האונייה וגם על היבואנים
ד"ר שלמה גראזי:
 ועובדה, עשינו את זה ועצרנו את זה
ד"ר שלמה גראזי:
 גם יש לנו כלים שהם אומנם לא בידי השירותים הווטרינריים, כלי אכיפה שהם פליליים, שזה באחריות בפיצו"ח ומחלקת התביעות של המשרד
ד"ר שלמה גראזי:
 אלה אמצעי אכיפה מסוג אחד
ד"ר שלמה גראזי:
 אמצעי אכיפה נוסף שיש לנו בתור רגולטורים זה כלים מנהליים, וגם שם אנחנו מבקשים לשנות טיפה את הבסיס החוקי, כך שלנו בתור מפקחים בשטח יהיו כלים אופרטיביים להטיל קנסות במקום על הפרות שאנחנו רואים
מיקי לוי:
יש הצעת חוק בעניין הזה? או תקנה? משרד החקלאות, אנחנו נתמוך, אני מבטיח לך, תמיכה מקיר לקיר במליאה
יסמין פרידמן:
אנחנו מגיעים מדיון על תקנות שלא קיימות
יסמין פרידמן:
 אני בדיוק מגיעים מדיון על תקנות, הדיון בחינוך היה על תקנות
ד"ר שלמה גראזי:
אני לא מדבר על זה, יש תקנות היום שהן תקנות שלא נידונות בוועדת החינוך, אלא הן תחת ועדה אחרת
ד"ר שלמה גראזי:
 יש שם מנגנון של קנסות, מנגנון שזה הופך להיות לפי החוק לעבירות מנהליות
ד"ר שלמה גראזי:
 הפכו חלק מהקנסות לעבירות מנהליות
ד"ר שלמה גראזי:
 אבל גם שם, המנגנון של הטלת הקנס והאמצעים בשביל לעשות אותם הם לא מספיק לשיטתנו, ואנחנו היינו רוצים שיהיו כלים אחרים בדמות של עיצום כספי שחלק מהרגולטורים של המדינה, יש להם האמצעים האלה לעשות את זה, ואנחנו מבקשים, וביקשנו את זה גם בדיונים פנימיים שלנו, שייתנו לנו את האמצעים האלה
ד"ר שלמה גראזי:
 אנחנו לא נהסס להשתמש בהם
מיקי לוי:
אם אפשר להצטמצם לתוך מנהלים, הרשימה של הדוברים פה היא ארוכה, ואני חייב לסיים ב-13:30
אודליה אסולין דגני:
אודליה מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות
אודליה אסולין דגני:
 אני אבקש להתייחס לנושא השינויים בתחום המשפטי, המנהלי
אודליה אסולין דגני:
 מאז 2018 אנחנו בעצם הכנסנו לתוך הרישיונות של יבוא מקנה לישראל תנאי רווחת בעלי חיים באוניות, שהם חלק מתנאי היבוא, והפרה שלהם בעצם מהווה הפרה של רישיונות היבוא
אודליה אסולין דגני:
 אז מעבר למה שהוזכר פה, לגבי הפניה לחקירה של יחידת הפיצו"ח של המשרד, בתחום המנהלי אנחנו מוציאים גילויי דעת, הן ליבואנים שהביאו באותה אונייה שבה נמצאו ההפרות על ידי רופא וטרינר ממשלתי שעלה לאונייה ולפי צ'ק ליסט מצא את ההפרות האלה, והן למדינה שממנה הגיעו בעלי החיים
אודליה אסולין דגני:
 אנחנו מבקשים גם מאותה מדינה, מדווחים לה על הממצאים שמצאנו
אודליה אסולין דגני:
 כי חשוב לציין שמבחינת סמכויות, הסמכויות שלנו הן מוגבלות למה שקורה בשטח של מדינת ישראל, ולא מה שקורה במדינה אחרת, ולכן מאוד חשובים שיתופי הפעולה מול המדינות שאיתן יש לנו קשרי סחר, המדינות המייצאות
אודליה אסולין דגני:
      בשיתוף פעולה איתן, קודם כול, היו כמה וכמה מקרים מאז שנת 2020 וגם במהלך 2022, שאוניות שהיו בהן ליקויים חוזרים הפסיקו לייבא לישראל, מקרים שבהם היבואנים נדרשו לתת דין וחשבון לגבי הממצאים שנמצאו
יסמין פרידמן:
תסבירי דין וחשבון
אודליה אסולין דגני:
אני אסביר
אודליה אסולין דגני:
 אנחנו עושים את זה במסגרת של שימוע, זה יכול להיות גם שימוע בכתב, שבו נדרש היבואן להסביר לגבי בין אם זה תמותה, ובין אם זה, מצוין פה, הנושא של אמוניה, רמות אמוניה, ובין אם זה נושא של לכלוך של בעלי החיים
יסמין פרידמן:
הוגש כתב אישום? ואם כן, כמה? הוגשו כתבי אישום בשנים האחרונות?
אודליה אסולין דגני:
אין לנו תקנות שמתייחסות לנושא של יבוא, אנחנו מדברים על הפרה של תנאים ברישיונות היבוא
אודליה אסולין דגני:
 הכלי המנהלי הוא כלי הרבה יותר נוקשה, מכיוון ש - - -
יסמין פרידמן:
את מדברת על קנס?
אודליה אסולין דגני:
לא, אני מדברת על אי-מתן רישיונות יבוא עתידיים
יסמין פרידמן:
לא לשלול, כי כל יבוא - - -
יסמין פרידמן:
אז מה, אז תסבירי לי איפה פה, מה ירתיע אותם להמשיך? הזמנת אותם לשימוע
אודליה אסולין דגני:
צריך להבין שהיבואנים לא מייבאים יבוא אחד וזהו
אודליה אסולין דגני:
 הם מייבאים לאורך כל השנה