GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מחמוד אנאשף:
      המנהיגות הערבית רוצה לקחת אחריות, להיות שותפה, להביא את דעתם ואת נקודת מבטם לכל דיון במשרדי הממשלה, אני מאמין שאם נצליח לא רק לשמוע, אלא גם להקשיב, ולייצר קשר עם מנהיגות החברה הערבית, זה רק יסייע ליישום מוצלח יותר של התוכניות ולתוצאות טובות יותר
מחמוד אנאשף:
     מה שרציתי לומר לסיום הוא שאנחנו, ועד ראשי הרשויות הערביות, מאמינים וחושבים ואף הגשנו על כך נייר עמדה, וגם דיברנו בישיבות עם השר הקודם בר לב וסגנו, שהאחריות הבלעדית על המלחמה במצב הפשיעה, בארגוני הפשיעה ובאלימות והחזקת אמל"ח בחברה הערבית – האחריות הבלעדית היא על המשטרה
מחמוד אנאשף:
 יש לה את הכלים, את היכולות ואת התוכניות על מנת להצליח לעשות זאת
מחמוד אנאשף:
 אי אפשר להפיל את האחריות על זה על החברה הערבית
מחמוד אנאשף:
     החברה הערבית כן יכולה להשפיע ולשנות ולטפל במצבים פשוטים יותר כמו אלימות בבתי הספר, בין ילדים ברחובות ואף להשקיע יותר בחינוך
מחמוד אנאשף:
 אבל טיפול בארגוני פשיעה, פשיעה חמורה, החזקת אמל"ח – זה באחריות המשטרה
מחמוד אנאשף:
 כמו בכל מדינה דמוקרטית מתוקנת, האחריות היא על המדינה ותפקידה לעשות כל מה שנדרש על מנת ללחום בארגוני הפשיעה ובאלימות
מחמוד אנאשף:
 אי אפשר לקחת את האחריות הזאת מהמשטרה, למרות שזה מורכב וקשה
מחמוד אנאשף:
 כמו שלא דורשים מאזרחי תל אביב לשתף פעולה במטרה לסייע למשטרה בביצוע עבודתה, כך זה צריך לפעול גם עבור אזרחי החברה הערבית
מחמוד אנאשף:
 המשטרה צריכה להתאים את עצמה, ולהשקיע ולעשות יותר באמצעים יותר מתוחכמים ומודרניים כדי להרגיש שיפור בהרגשת הביטחון האישי גם ביישובים הערביים
מיקי לוי:
אני יכול להגיד מניסיוני, שעבודה בתל אביב היא שונה מהמגזר שאתה נמצא בו
מיקי לוי:
 לכן המשטרה זקוקה לכם, אל תתעלם מזה
מיקי לוי:
 אתה לא יכול לשים את כל האחריות על כתפי המשטרה
מיקי לוי:
 יש כאן מכלול של דברים שאני מאוד מקווה שיתוכללו
מיקי לוי:
 אני רוצה לסכם
מיקי לוי:
 ניהלנו כאן דיון ארוך ומקיף
מיקי לוי:
 התוכנית למאבק בפשיעה בחברה הערבית, קיימת, רחבה, מתוכללת
מיקי לוי:
 אני אומר שוב, אין כאן עניין פוליטי
מיקי לוי:
 אלא עניין חברתי, ביטחונם האישי של אזרחי מדינת ישראל, ביטחון מדינת ישראל
מיקי לוי:
     מדינה ישראל איננה יכולה להרשות לעצמה פגיעה בביטחון האישי של אזרחיה
מיקי לוי:
 למרות מה שנאמר, העבודה חייבת להיעשות בשיתוף פעולה עם מנהיגי הציבור בחברה הערבית, אחרת אני מאמין שממשלת ישראל תתקל בקשיים להרכיב את הכול
מיקי לוי:
      אני לא רוצה לחזור על מספרים של כמה נרצחים וכמה מתחנות משטרה
מיקי לוי:
 כי אין טעם, הכול נאמר ונמצא בתוך הפרוטוקול
מיקי לוי:
 אבל המבחן העתידי המרכזי הוא יישום תוכנית 549, ואני אומר את זה גם למשרד ראש הממשלה, גם למשטרת ישראל וגם לשאר הארגונים
מיקי לוי:
 אם אתם תיכשלו ביישום של התוכנית הזו לא יקרה שום דבר
מיקי לוי:
 עמידה ביעדים, שיצביעו על שינוי כיוון, רציפות במאמץ ובהקצאת משאבים
מיקי לוי:
      משפט לסיום, הישיבה הזאת הסתיימה אבל תפקידנו כלל וכלל לא תם
מיקי לוי:
 אני אחכה למסמכים שייצאו גם למשרד מבקר המדינה וגם לוועדה עצמה
מיקי לוי:
 כשאמרתי שתפקידנו לא תם, אזל התכוונתי למה שלימדו אותי לאורך השנים, וזה – ״ל' ל'״ – להביא לפניי; או "ת' ת'" – תיק תזכורת
מיקי לוי:
 לכן אני אחכה ליובל
מיקי לוי:
 אני רוצה להודות לכם על ההגעה הנוספת, אמנם מדובר בדוח ישן אבל הוא בא לכדי ביטוי כמעט בכל שנה
מיקי לוי:
 אנחנו ננסה להיות מתואמים ולהכניס את זה ביומן במחשב לעוד שנה
מיקי לוי:
      עכשיו צריך לתת צ׳אנס למהלכים רציניים, כבדים, מתוכללים, של כלל המשרדים, תוך שנה, ואני אומר את זה לכולם, תוך שנה צריכים לראות תוצרים
מיקי לוי:
 בעוד שנה מהיום פלוס מינוס, נקיים ישיבת מעקב, כדי שלא ניתן לביקורת של מבקר המדינה, להישאר ״כאבן שאין לה הופכין״ על המדף, אם זה כך, לא צריך
מיקי לוי:
      מכיוון שאני לא אתן לזה ליפול כמו ביקורות כאלו ואחרות של משרד מבקר, אז נקיים דיון על הנושא בעוד שנה
מיקי לוי:
 אם תוכלו גם אתם וגם ה-ממ״מ, לקחת את הזמן בשביל לצלול מידי פעם לעומקם של הנתונים על מנת לאסוף חומרים, כדי שנוכל לעשות את תפקידנו כהלכה
מיקי לוי:
      אני רוצה להודות לכל מי שטרח ובא
מיקי לוי:
 תודה רבה לכם על הדיון הבאמת מקיף הזה, שעתיים וחצי זה זמן רב
מיקי לוי:
 לפנינו מונח הדוח, וזהו למעשה דיון נוסף לנושא הביטוח הלאומי
מיקי לוי:
 אני מבקש מנציגי משרד מבקר המדינה לפתוח ולנסות לשים אצבע על הנושאים המהותיים
מיקי לוי:
 אני עשיתי שיעורי בית, אתם רואים את ההדגשים אצלי
מיקי לוי:
 יש לי שאלות נוקבות, גם לכם וגם לאוצר, בעיקר לאוצר – אני מקווה שיהיו לכם תשובות רציניות בעיקר על המצב האקטוארי העתידי
צחי סעד:
(הצגת מצגת)     הנושא לדיון היום הוא דוח בנושא: ניהול החוב הממשלתי והתחייבות הממשלה למוסד לביטוח לאומי, שהוא דוח משנת 2015
צחי סעד:
 עברו שבע שנים, וברשותך, אנחנו נתייחס גם לשני דוחות שפורסמו מאז; אחד משנת 2016, בנושא הסדרי הפנסיה במדינה, והשני, הדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2019 שפורסם בשנת 2021, ויהיו בהם נתונים קצת יותר מעודכנים
צחי סעד:
     אנחנו יכולים לראות פה שהתקיימו דיונים ב-2016 על הדוח המקורי וגם על הדוח המיוחד בנושא הסדרי הפנסיה
צחי סעד:
 בשנת 2018 היה דיון על הדוח המקורי ועל החלטת שר העבודה והרווחה לעצור את ההעברה של עודפי הגבייה של המוסד לביטוח לאומי לאוצר
צחי סעד:
 בשנת 2020 התקיים דיון נוסף ואנחנו נתייחס גם לדברים שהתרחשו מאז
צחי סעד:
     קצת רקע בסיסי – המוסד לביטוח לאומי הוא עמוד התווך של מערכת הביטחון הסוציאלי במדינת ישראל
צחי סעד:
 חשוב להזכיר את זה, כי צריך לזכור מה התפקיד שלו ומה הוא אמור למלא בייעודו
צחי סעד:
 לצורך כך, יש את חוק הביטוח הלאומי, שהגדיר את התפקידים של המוסד, את חובותיו, סמכויותיו, המקורות הכספיים שעומדים לרשותו ואת אופן השקעת העודפים שלו
צחי סעד:
     בשנים הקרובות צפוי המוסד להתמודד עם שינויים דמוגרפיים מהותיים, בהם הזדקנות מהירה של האוכלוסייה שתביא לעלייה משמעותית בחלק היחסי של האוכלוסייה המבוגרת, וגם שינויים בשוק התעסוקה
צחי סעד:
 בכל שנה שבה הכנסות המוסד גדולות מההוצאות, מושקעים העודפים באג"ח ממשלתיות (קרן הביטוח הלאומי)
צחי סעד:
 התחייבויות הממשלה למוסד משפיעה על הכנסות הממשלה, משפיעה על הגירעון בתקציב המדינה, וגם כמובן, על האיתנות הפיננסית של המוסד
צחי סעד:
     בשקף הבא אנחנו רואים את תחזית התקבולים והתשלומים של קרן הביטוח הלאומי
צחי סעד:
 אנחנו יכולים לראות שבתחזית לשנת 2027 התקבולים מתחילים להיות נמוכים מהתשלומים, וזה כבר ממש קרוב
צחי סעד:
 בשנת 2044 אנחנו רואים את הירידה מ-2027, שמגיעה לאיפוס הקרן, ושם הגרף נפגש עם ציר האפס
צחי סעד:
     מספר נתוני מפתח נוספים – בצד שמאל אנחנו רואים את הנתונים המקוריים בתקופת הדוח המקורי מ-2015, שם יתרת ההתחייבות של ממשלת ישראל למוסד לביטוח לאומי עמדה על 180 מיליארד
צחי סעד:
 מצד ימין אנחנו רואים את הנתון העדכני האחרון שיש ברשותנו – יתרת ההתחייבויות לסוף 2021 עומדת על 227 מיליארד
צחי סעד:
 אנחנו רואים את השינויים בשנות האיפוס של הקרן, שלמעשה נדחתה בשנתיים – השנה שבה הקרן צפויה להתרוקן, והשנה שבה התקבולים צריכים להיות נמוכים מהתשלומים
צחי סעד:
 אנחנו רואים שיש דחייה קלה בשנים האלה
צחי סעד:
     נתקדם הלאה
צחי סעד:
 מתוך הדוח המקורי, הצבענו על כך שסעיף 34 לחוק הביטוח הלאומי הוא למעשה אות מתה
צחי סעד:
 זה סעיף שמחייב את המוסד להשקיע את עודפי ההכנסות שלו בהשקעות קונסטרוקטיביות, למרות שלפי הסעיף הזה צריך לעשות השקעות קונסטרוקטיביות, ועורער על זה עוד עשרות שנים קודם לכן על ידי מבקרי מדינה קודמים
צחי סעד:
 מאז שנות ה-70, הסעיף הוא אות מתה ולא פועלים לקיום ההוראות שלו
צחי סעד:
     ההמלצה פה הייתה שכל הגורמים הרלוונטיים, לרבות המוסד, שר הרווחה ומשרד האוצר, ראוי שישקלו ביחד עם היועץ המשפטי לממשלה את הצורך לבצע שינויים בהסכמה בסעיף הזה ולנסות להתאים אותו למציאות של ימינו
צחי סעד:
 הדגש פה הוא על הסכמה, ולא על כיפוף ידיים או הכתבה של צד אחד לרעהו
מיקי לוי:
ממתי זה?
צחי סעד:
ההמלצה?
צחי סעד:
זה מהדוח המקורי בשנת 2015
מיקי לוי:
כולם עשו הכול
צחי סעד:
כן
צחי סעד:
 נתקדם הלאה
צחי סעד:
     אנחנו גם המלצנו להביא בחשבון את ההחלטה של המחוקק לא להקים את ביטוח לאומי כמחלקה ממשלתית בתוך איזשהו משרד, אלא כישות משפטית נפרדת וכאחראי לבדו על הנכסים והתביעות, וגם להתחשב בחשיבות שייחס המחוקק לכך שעודפי הכספים שנצברו לצורך הביטחון הסוציאלי של אזרחי המדינה, יבטיחו שבידי המוסד יהיו מקורות מספיקים כדי לעמוד בהתחייבויותיו כלפי אזרחי המדינה גם בטווח הארוך
צחי סעד:
 אני חוזר שוב על העניין שצריך הסכמה בהקשרים האלה
צחי סעד:
 המלצות הוועדה לאיתנות פיננסית, ועדת דומיניסיני שהוקמה בשנת 2009 וב-2012 היא הגישה המלצות
צחי סעד:
 אנחנו הצבענו שב-2015, בעת פרסום הדוח המקורי, ההמלצות לא נידונו, בטח שלא יישמו אותן, גם לא הביאו אותן לדיון בממשלה
צחי סעד:
 ההמלצה הייתה שראוי לדון בממשלה בהקדם האפשרי בהמלצות האלה, בסוגיית מתן פתרון יסודי לבעיית האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי, וראוי שהממשלה תידרש לה
צחי סעד:
 למרות השנים שחלפו מאז המלצות הוועדה, בעיות היסוד עדיין נשמרו וצריך לראות אילו מהמסקנות עדיין רלוונטיות, אני מניח שלא מעטות
צחי סעד:
 הקשר בין קרן המוסד לביטוח לאומי לתקציב המדינה – בשנים הקרובות, תשלומי הריבית ופירעונות הקרן לא יוכלו להירשם ולשמש כחלק מהכנסות המדינה, ומשרד האוצר ייאלץ להזרים כסף למוסד
צחי סעד:
 משרד האוצר ייאלץ להמשיך לרשום את הוצאות החזר הריבית והקרן בתקציב המדינה ולשלם אותן, אולם שלא כמו בעבר, סכומים אלה לא יחזרו ויירשמו בצד ההכנסות של תקציב המדינה, וייווצר גידול בפער בין הכנסות להוצאות בתקציב המדינה
צחי סעד:
 פער זה, אם לא יטופל, צפוי לגדול עם השנים ומהווה סיכון לקיימות הפיסקלית של תקציב המדינה
צחי סעד:
     הליקוי שהצבענו עליו הוא שמשרד האוצר לא הביא לדיון בממשלה פתרון לכשלים שהעלתה הוועדה על הגירעון האקטוארי ולסיכונים של קיימות פיסקלית
צחי סעד:
 ההמלצה בהקשר הזה הייתה שעל הממשלה להתייחס לדוח הזה, לחשיפת היתר של המוסד להשפעה של אילוצי תקציב קצרי-מועד, ושלמעשה עודפי התקציב של המוסד משמשים למימון הוצאות בהווה במקום לחיסכון עבור קצבאות בעתיד
צחי סעד:
 ראוי לתת מענה יסודי לבעיית האיתנות הפיננסית, לסיכון על קיימות פיסקלית של תקציב המדינה, ולהבטיח את מילוי התחייבויות הממשלה לביטוח הלאומי
צחי סעד:
     עד כאן, מהדוח המקורי
צחי סעד:
 ברשותך, מתוך שני דוחות נוספים בקצרה
צחי סעד:
 האחד, דוח משנת 2016, דוח מיוחד בנושא הסדרי הפנסיה במדינה
צחי סעד:
 הייתה בו התייחסות גם למספר היבטים של הביטוח הלאומי
צחי סעד:
 שתי החלטות ממשלה חשובות משנת 2015 – החלטה 145 שעסקה בנושא הזדקנות האוכלוסייה והגירעון האקטוארי, והחלטה 150 שקבעה ששר האוצר יגבש תוכנית לטיפול בגירעון הנוכחי והאקטוארי של המוסד לביטוח לאומי בראייה ארוכת-טווח, בהתייעצות עם שר הרווחה, המוסד לביטוח לאומי והמועצה הלאומית לכלכלה, וגם קצבו זמן להגשת התוכנית
צחי סעד:
     הליקוי היה שלא הוגשה תוכנית כזאת, לא התקיים הליך התייעצות ולא פעלו לתיקון הליקויים שהועלו בדוח המקורי בשנת 2015
צחי סעד:
 ההמלצה הייתה ששר האוצר יקדם את ההחלטות שהממשלה החליטה עליהן, ולפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח
צחי סעד:
     בדוח המיוחד הזה חזרנו גם על עניין הוועדה לאיתנות פיננסית
צחי סעד:
 הממשלה עדיין לא דנה בהמלצות הוועדה, לרבות בהסתייגות של הוועדה מהשימוש בעודפי התקציב של המוסד לביטוח לאומי למימון הוצאות הממשלה בהווה, במקום לחיסכון קצבאות בעתיד
צחי סעד:
 ושוב חזרנו על ההמלצה שהממשלה תבחן מנגנונים שיאפשרו לה להימנע משימוש בכספים המיועדים לביטחון סוציאלי לצריכה שוטפת, ולהבטיח שהכספים המשולמים על ידי האזרחים במסגרת הביטוחים הסוציאליים יופנו להבטחת ביטחונם הסוציאלי בעתיד
צחי סעד:
     הנושא הבא שהתייחסנו אליו הוא העלאת גיל הפרישה לנשים
צחי סעד:
 פה הצבענו על זה שאי העלאת גיל הפרישה לנשים להמשיך במצב הזה הוא לא בר קיימא, וצפויה פגיעה באיתנות הפיננסית של המוסד לביטוח לאומי
צחי סעד:
 המלצנו על בחינת דרכים להתמודד על העלייה בתוחלת החיים של גברים ונשים בצורה שתהיה ברת קיימא, וגם לבחון את הצמדת גיל הפרישה לתוחלת החיים כפי שהמליץ ארגון ה-OECD
צחי סעד:
     דחיית ההחלטות בעניין גיל הפרישה של נשים עלולה לפגוע ביכולת להעלות את גיל הפרישה באופן הדרגתי על פני זמן, והיא יכולה להביא לפגיעה כלכלית במדינה
צחי סעד:
 לסוגיית גיל הפרישה יש כמובן גם השלכות חברתיות וסוציאליות שנדרש לשקול אותן, במיוחד בהקשרים של נשים במקצועות קשים, והוצאה מוקדמת שלהן לפנסיה תהיה בעייתית, ופה צריך לחשוב על מנגנוני פיצוי
צחי סעד:
 דחיית ההכרעה בעניין עלולה להעצים את הנזק העתידי במישורים שונים
צחי סעד:
     בשנת 2019 פורסם תזכיר חוק לתיקון חוק גיל הפרישה, ולמעשה בחוק ההסדרים משנת 2021 תוקן החוק וגיל הפרישה הועלה באופן הדרגתי ל-65
צחי סעד:
 כרגע, בלי שיש הצמדה לתוחלת החיים, זה סוג של תיקון חלקי שאנחנו רואים אותו גם בנתוני הגירעון שקצת משתפרים
מיקי לוי:
מכיוון שהייתי גם בוועדת הכספים עם - - - עם כמה חברות הכנסת וגם אחר כך בתפקידי הקודם, אני מודע לעניין הזה, וזה הרע במיעוטו
מיקי לוי:
 תחשוב מה היה מצבנו אם לא היה קורה כלום
מיקי לוי:
 נכון שאפשר היה לעשות את זה יותר טוב, וצריך לעשות את זה יותר טוב
מיקי לוי:
 אגב, גם לגבי גברים
מיקי לוי:
 אחרת, תהיה פשיטת רגל
צחי סעד:
נכון מאוד
צחי סעד:
 זו איזושהי תרופת ביניים, אבל זה לא פתרון לטווח הארוך
צחי סעד:
העלייה המתמשכת בתוחלת החיים מחייבת בחינה של מתווה העלאת גיל הפרישה של נשים תוך השוואה למקובל היום, גם היום
צחי סעד:
 על משרד האוצר לבחון את קידום הנושא לשם השלמת גיבוש המדיניות בשל המשמעויות הנרחבות של הסוגיה, לרבות בכל הפעולות הנדרשות בהתייחס לגירעון של קרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר
צחי סעד:
     דוח נוסף שנתייחס אליו, בקצרה, הוא הדוח על הדוחות הכספיים, על דוח המאזן של המדינה שפורסם במאי 2021 והוא מתייחס לדוחות הכספיים של סוף שנת 2019
צחי סעד:
 עשינו פה ניתוח רגישות של העלאת גיל הפרישה לנשים לגיל 64, באמצעות בדיקה שעשה עבורנו המוסד לביטוח לאומי, ואפשר לראות שהעלאת גיל הפרישה לנשים לגיל 64 מביאה לדחייה של שנתיים עד שלוש שנים במועד איפוס הקרן
צחי סעד:
 זה בדיוק מה שאמרנו – זה סוג של תרופה זמנית, אבל זה לא פתרון לטווח ארוך
צחי סעד:
     הנושא הבא הוא קרנות הביטוח הלאומי
צחי סעד:
 קרנות הביטוח הלאומי שמוצגות בדוחות הכספיים של המדינה לא כוללות התחייבויות כלפי מבוטחים עתידיים ולא כוללות התחייבויות בגין קצבאות ילדים
צחי סעד:
 בגרף אנחנו רואים את הגידול בקרנות הביטוח הלאומי בשנים 2014 עד 2019
צחי סעד:
 אנחנו רואים שהגידול הוא של כ-70%, ונכון לשנת 2021 ההתחייבות של המוסד לביטוח לאומי בגין הקרנות היא קרוב ל-1 טריליון ש"ח
צחי סעד:
 ולמעשה, המסקנה פה היא שהדוחות הכספיים של המדינה לא כוללים את ההתחייבויות של ביטוח לאומי בגין קצבאות הילדים שנפרשים לאורך 18 שנה, ואין לזה ביטוי בדוחות הכספיים של המדינה
צחי סעד:
     כאן אנחנו רואים את הגידול קצבאות הילדים בין השנים 2017 ותחזית לעד 2060
צחי סעד:
 נכון ל-2020 התשלום הוא כ-8 מיליארד שקל בשנה, וצפוי שהוא ילך ויגדל במהלך השנים, עד 15
צחי סעד:
5 מיליון שקל בשנת 2060
צחי סעד:
 ההמלצה היא שקרנות הביטוח, קרי: ההתחייבויות האקטואריות של הביטוח הלאומי, צריכות להיות מוצגות כך שיספקו מידע ויבהירו את המצב הכספי של המוסד לביטוח לאומי, דבר שיסייע למקבלי ההחלטות בעתיד, דבר שאין לו ביטוי מלא בדוחות הכספיים של המדינה נכון להיום
צחי סעד:
     לגבי בחינת הקיימות הפיננסית של המוסד לביטוח לאומי – כאן יש היוון של תזרימי התקבולים והתשלומים לתקופה עתידית של 75 שנה
צחי סעד:
 אפשר לראות בצד הנכסים (באדום קטן) שלמעשה ההיוון לתאריך שבו נעשתה הבדיקה מעלה כי עודף ההתחייבויות על הנכסים עומד על כ-1
צחי סעד:
6 טריליון ש"ח
צחי סעד:
 ההמלצה, בהקשר הזה, הייתה שבחינת עודף ההתחייבויות על הנכסים עשוי לאפשר למקבלי ההחלטות לבחון מה הן החלופות לטובת צמצום הגרעון של המוסד לביטוח לאומי, ולגבש מדיניות מושכלת בעניין זה, ושראוי שהביטוח הלאומי ומשרד האוצר ידונו בחלופות להתמודדות עם הגרעון, לגבש מדיניות על בסיס מידע מקיף ומלא שיספקו גורמי המקצוע, ובהם אקטואר הביטוח הלאומי
צחי סעד:
     לסיכום, יש לנו פה נתוני יסוד, שינויים דמוגרפיים מהותיים, בהם הזדקנות מהירה של האוכלוסייה שצפויה להיות מואצת יותר בשנים הקרובות, כולל שינויים משמעותיים בשוק העבודה, הנושא של חובת הממשלה להבטיח את הביטחון הסוציאלי של האזרחים, ובעיות יסוד באיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי שקיימות כבר מזה שנים, ולא טופלו, והבעיות במנגנון הרישום של הקרן ותקציב המדינה – כל אלה מעלים סיכונים כאלה ואחרים על קיימות פיסקלית של תקציב המדינה בטווח הארוך
צחי סעד:
      למעשה, היעדר טיפול יסודי בגרעון האקטוארי של הביטחון הלאומי עלול להפסיק את הגידול בקרן הביטוח הלאומי תוך מספר שנים, לרוקן את הקרן כ-20 שנה לאחר מכן, לפגוע בתשלומי הקצבאות לאזרחים בעתיד, ולהעמיד בסיכון את הביטחון הסוציאלי של אזרחי המדינה
צחי סעד:
 עד כאן
מיקי לוי:
כאב בטן
מיקי לוי:
 אלוהים היה עושה איתי חסד אם לא הייתי מנהל את הדיון הזה
מיקי לוי:
 נציג הביטוח הלאומי, בבקשה
אלעד זכות:
אני אלעד זכות, יועץ בכיר לממלאת מקום מנכ"ל ביטוח לאומי
אלעד זכות:
     א', אנחנו מברכים על קיום הדיון הזה, כמו שנאמר פה,  וזה ברור לכל היושבים
אלעד זכות:
 הנושא פה מורכב ומשמעותי, עמוק ובעל ערך לביטחון הסוציאלי של תושבי מדינת ישראל
אלעד זכות:
 מבחינתנו, חשוב לשמור על האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי, ואנחנו בהחלט שמחים על החלטת ממשלה שלא צוינה פה מ-2015, שבה על הממשלה לדון בנושא האיתנות הפיננסית על בסיס הדוחות האקטואריים של הביטוח הלאומי אחת לשלוש שנים
מיקי לוי:
- - - לדבר איתך על זה שהממשלה ב-2015 לא ביצעה את תפקידה, לדון בסעיף הזה של האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי, דבר שיפגע בשנת - - -
צחי סעד:
בשנת 2027 אמרנו שיש תחלופה בין התקבולים לתשלומים, ואנחנו מדברים על 2044 - - -
מיקי לוי:
ב-2044 קופת הביטוח הלאומי תרוקן
מיקי לוי:
 תנסו להוציא איזושהי הודעה לתקשורת
מיקי לוי:
 לא נראה לי שיש לי שוט לממשלה הזאת שנושאת באחריות, גם הממשלה שאני הייתי שותף פה
מיקי לוי:
 החלטת הממשלה מ-2015 שהיא בנפשנו, שקשורה לכל אחד ואחד מאיתנו וקשורה לדורות הבאים, לא בוצעה
מיקי לוי:
 יכול להיות שזה יעניין את העיתונים הכלכליים, למרות שבכאוס שיש עכשיו יש נושאים כלכליים יותר חשובים מהדבר הזה
מיקי לוי:
 אבל אנחנו ננסה לעשות את עבודתנו
אלעד זכות:
כבוד היושב-ראש, אציין שממשלות שונות כן דנו בנושאים האלה
אלעד זכות:
 זה נושא עמוק ומשמעותי, ושר העבודה שממונה על הביטוח הלאומי החל מלפני מספר שבועות ביקש מאיתנו, ואנחנו יוצאים לקראת עבודה נוספת ומעודכנת גם מבחינת הבדיקה של התחזיות וגם מבחינת המלצות
מיקי לוי:
רגע, אני מתנצל, אני לא מצליח לעקוב אחרי המשרדים
מיקי לוי:
 זה הרווחה והעבודה? עכשיו זה שני משרדים שונים
אלעד זכות:
שר העבודה אחראי על הביטוח הלאומי בממשלה הנוכחית
מיקי לוי:
 לא ידעתי
מיקי לוי:
 אני מודה
אלעד זכות:
האמת היא שהיסטורית, המוסד לביטוח לאומי הוקם על ידי גולדה מאיר שהייתה שרת העבודה, ולא על ידי שר הרווחה, אבל זה נכון שבעשרות השנים האחרונות זה היה תחת שר הרווחה
מיקי לוי:
זה אחד המוסדות הכי חשובים במדינה הזו
מיקי לוי:
 הייתי במדינות אחרות ושאלתי, והן יכולות להתקנא במפעל האדיר הזה שאנחנו הולכים לחסל אותו במו ידינו
מיקי לוי:
 אין מילה אחרת מאשר לחסל את המוסד לביטוח לאומי, והתשלומים יהיו מאוד-מאוד כבדים, וממשלות ישראל לדורותיהן נושאות באחריות ובפשע הזה, שאם הביטוח הלאומי ילך ויתחסל
מיקי לוי:
 זה פשוט יהיה אסון ברמה הלאומית
מיקי לוי:
 סליחה, זה פשוט מרתיח אותי
אלעד זכות:
כמו שאדוני אמר, לא רק הסוגיה האיתנות הפיננסית עומדת פה על הפרק, אלא גם הסוגיה של עצמאות המוסד לביטוח לאומי
אלעד זכות:
 אנחנו, כגוף סטטוטורי, תופסים את התקציב הביטוחי כמשהו שהוא זכויות עתידיות של אזרחי המדינה ולאור עקרונות של צדק אנכי וצדק אופקי, ולכן ישנו חשש מפגיעה בעצמאות ומהלאמה, כמו שיו"ר ועדת הכספים גפני קורא לזה, של הביטוח הלאומי
אלעד זכות:
 לאור זאת, אנחנו מברכים על הצעד של דחיית גיל הפרישה לנשים ועל צעדים נוספים שכן נעשו על ידי הממשלה בשנים האחרונות
אלעד זכות:
 כאמור, אנחנו עובדים על הנושא לטובת גיבוש המלצות נוספות
מיקי לוי:
זהו? יש לי שאלות קשות אליכם, אבל תיכף נראה מה יגיד האוצר, איפה הכסף, מה שנקרא
דניאל בלנגה:
אני דניאל בלנגה, מאגף תקציבים באוצר
דניאל בלנגה:
 אנחנו כמובן עוקבים תמיד ובאופן שוטף אחרי תשלומי הביטוח הלאומי והכנסותיו
דניאל בלנגה:
 אנחנו מעבירים לביטוח הלאומי מדי שנה כ-70 מיליארד שקל בשביל לכסות על כל ההכנסות האחרות שהמוסד מקבל מדמי הביטוח הלאומי בשביל לשלם את ההוצאות שלו
דניאל בלנגה:
     מערכת ביטחון סוציאלי היא עניין מורכב מאוד
דניאל בלנגה:
 יש כל מיני מודלים בעולם של איך נכון לעשות את זה, כמה עצמאי המוסד צריך להיות לעומת המדינה, ואין תשובה אחת נכונה
מיקי לוי:
70 מיליארד שקל שאתם מעבירים מדי שנה הם על חשבון חובות המדינה לביטוח הלאומי?
דניאל בלנגה:
 יש 50 מיליארד שקל שהם לא בגין חובות, זה תשלום שוטף שלנו מכוח חוק לביטוח הלאומי, ועוד כ-20 מיליארד ריבית על הקרן ופירעונות עבר של הקרן
דניאל בלנגה:
 ככה זה מחולק
מיקי לוי:
כמה הקרן מונה היום?
דניאל בלנגה:
ביטוח לאומי, יש לכם נתון מדויק?
אלעד זכות:
זה 240 מיליארד
מיקי לוי:
ומתי אתם מגיעים לחדלות פירעון?
אלעד זכות:
כמו שהוצג פה על ידי מבקר המדינה, לאור הדוח האקטוארי האחרון שלנו, ההתאפסות היא ב-2044, וניתן להניח שהרבה שינויי חקיקה, כמו גיל פרישה או שינויים של קצבאות, יכולים לשנות את הדברים; כמו שהיו"ר אמר בעצמו, גם שינויים כלכליים ושינויים בהנחות מאקרו כלכליות או דמוגרפיות יכולים לשנות
אלעד זכות:
 כרגע הנתון הרשמי האחרון הוא 2044, לפי הדוח האקטוארי האחרון
דניאל בלנגה:
צפוי דוח אקטוארי נוסף בשנה הקרובה או בחודשים האחרונים, כך שנדע באמת את המצב אחרי כל השינויים שהיו
דניאל בלנגה:
 חוק העלאת גיל פרישה זה חוק שאנחנו קידמנו בשיתוף מלא עם הביטוח הלאומי מתוך הדאגה הזאת, ובעצם כל החיסכון שנוצר מקצבאות הזקנה בגיל הפרישה מגיע לקופת הביטוח הלאומי
דניאל בלנגה:
     גם בקורונה, כשהיה חשש אמיתי, לפחות בהתחלה, שקופת הביטוח הלאומי תתרוקן באופן השוטף, המדינה ישר התגייסה והקצתה כסף כדי לוודא שהביטוח הלאומי גם באופן השוטף לא יהיה בגירעון
דניאל בלנגה:
 בסוף, לשמחתנו, הוא לא היה בגירעון והיה בעודף קל, גם בשנת 2020, וזה אחרי ששיפינו אותו בעשרות מיליארדי שקלים על כל המענקים ותשלומי האבטלה שהיו
דניאל בלנגה:
 מבחינתנו, אנחנו מחויבים לתשלומים של ביטוח לאומי ולשמירה על איתנותו הפיננסית
דניאל בלנגה:
 הביטוח הלאומי התחיל עכשיו בבחינה מחודשת של אולי כן יש מקום לשנות, ואנחנו כמובן נהיה חלק ממנה ונבחן אם יש צורך לעשות איזשהו שינוי במודל הקיים
מיקי לוי:
לא הרגעת אותי
מיקי לוי:
 חד משמעית, לא הרגעת אותי
מיקי לוי:
 מה שמטריד אותי הוא שאין תוכנית כוללת ממשלתית
מיקי לוי:
 יש החלטה מ-2015 לבחון את האיתנות ולצאת לאיזושהי תוכנית כוללת לפתרון עתידי
מיקי לוי:
 מה נעשה ב-2044? אין לכם תשובה, אלא אם כן אתם אומרים, המדינה תמשיך ולא חשוב מה מצבו של הביטוח הלאומי, זה יופיע כסעיף בתקציב המדינה
מיקי לוי:
     כמה אתם משלמים?
דניאל בלנגה:
70
מיקי לוי:
כמה אתם מוסיפים?
אלעד זכות:
כ-60 מיליארד שקל בשנה
מיקי לוי:
130 מיליארד שקל נכון להיום זה כחמישית מתקציב המדינה
מיקי לוי:
 אלה סכומים מטורפים
מיקי לוי:
 אם לא נתחיל עכשיו להפריש לאיזושהי קרן, תקציב המדינה לא יעמוד בזה
מיקי לוי:
 שליש מתקציב המדינה ב-2044 – אלא אם כן מדינת ישראל תתנער מאחריותה כלפי האוכלוסייה שלה, כלפי תשלום ביטוח לאומי לאותם אזרחים ששילמו לביטוח הלאומי כל חייהם, וחלקם אפילו לא מקבלים את מה שהם שילמו, וזה בסדר, השוויון הזה בסדר
מיקי לוי:
     אני יכול לתת כדוגמה את עצמי – כל החיים שילמתי הרבה הרבה יותר, ואני לא אקבל את מה ששילמתי, וזה בסדר
מיקי לוי:
 מכאן שמו: ביטוח לאומי
מיקי לוי:
 וכך גם לא לחד הוריות ולא לנכים, ולא כל הנושאים החשובים מאוד שהמוסד החשוב הזה משלם
מיקי לוי:
 ואין תשובה, אין תשובה של האוצר עכשיו
מיקי לוי:
 מה יהיה ב-2044? אלא אם כן המדינה תגיד: אני מתנערת מהאחריות שלי ואני כבר לא משלמת את הקצבאות, אולי ימשיכו האזרחים כן לשלם קצבאות אבל לא יקבלו האחרים – אני לא אשלם לאימהות חד-הוריות, אני לא אשלם קצבאות נכות וכולי
מיקי לוי:
 אם המדינה מתנערת מאחריותה, וזו אחריות המדינה כלפי אזרחיה, יהיה פה אסון ברמה לאומית, תהיה פה התפוררות חברתית ונזק לחוסן הלאומי אם הביטוח הלאומי יגיע לחדלות פירעון והמדינה תצטרך לשלם, זה יהיה יותר מ-130 מיליארד
מיקי לוי:
 אני עדין איתכם
מיקי לוי:
 במצרפי, אם המצב הכלכלי והריביות והכול יהיה יותר מ-130 מיליארד, והמצב יהיה קטסטרופה
מיקי לוי:
 קטסטרופה, אין מילה אחרת
מיקי לוי:
     צריך לקחת את הפרוטוקול של הדיון ולהעביר אותו לשר העבודה, ותיכף יש לי גם מישהו ממשרד ראש הממשלה – להביא את זה לידיעת ראש הממשלה
מיקי לוי:
 אולי הממשלה – ואני לא מדבר פוליטיקה – תקיים דיון דחוף למרות כל הדברים הבוערים שיש על הפרק
מיקי לוי:
 זה לא פחות בוער, האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי וחדלות הפירעון שלו ב-2044
מיקי לוי:
 תהיה כאן קטסטרופה חברתית, התפוררות חברתית ופגיעה קשה בחוסן הלאומי
מיקי לוי:
     יש אנשים במדינה הזו שזו הכנסתם היחידה, נכון? אני לא טועה? אנשי הביטוח הלאומי, יש אנשים שזו הכנסתם היחידה ועל זה הם חיים?
אלעד זכות:
רק לפני מספר שבועות פורסם דוח העוני, וכמו שכבוד היו"ר מציין, אנחנו חוששים מאוד ממצב שבו לא תהיה איתנות פיננסית למוסד לביטוח לאומי; אגב, לאו דווקא הקצבאות לחד הוריות או קצבאות הקיום, גם הקצבאות האוניברסליות הן, בעינינו, הנדבך המרכזי והחשוב של מדינה סוציאלית כמו ישראל
מיקי לוי:
התחלתי עם האוניברסליות
מיקי לוי:
 אני מדבר על האוניברסליות, כאלה שמשולמות כמקור יחיד למחייתם של אותם אנשים
מיקי לוי:
 אני רואה אותם בטלוויזיה וליבי נחמץ
מיקי לוי:
 אם יהיה מצב של פשיטת רגל, אז ב-2044 תהיה פה התפוררות חברתית ופגיעה קשה מאוד, יותר מכל אויב, בחוסן החברתי
מיקי לוי:
     נציג משרד ראש הממשלה, בבקשה
דוד טל:
תודה רבה, אדוני היושב-ראש
דוד טל:
 אני דוד בדל, ראש אגף המחקר במועצה הלאומית לכלכלה
מיקי לוי:
אני מתנצל, פלורינה הפנתה את תשומת ליבי
מיקי לוי:
 האם יש בתקציב הקרוב של מדינת ישראל התייחסות – ואני מצדיע לכם, העליתם אותו ל-523 מיליארד, התכנון הקודם היה 482 מיליארד
מיקי לוי:
 אני מבין שיש מקורות תקציביים, זה נהדר, עלא כיפאק, אני בעד ההוצאה הציבורית
מיקי לוי:
 האם יש התייחסות בתקציב המדינה לנושא הביטוח הלאומי? אתם יודעים? אם אתם לא יודעים, אל תגידו
דוד טל:
יש לנו תיקוני חקיקה שאנחנו מקדמים, במסגרת חוק הביטוח הלאומי, להעלאת קצבאות
דוד טל:
 כמובן שכל קצבה נוספת גורמת לתוספת תשלומים של הביטוח הלאומי, והאוצר משפה באופן מלא את הביטוח הלאומי כדי לשמור על מצבו
מיקי לוי:
אם לא תמצאו איזשהו פטנט של הפרשת כסף, כמו, אני לא יודע מה, אני סתם זורק באוויר – הקמנו את הקרן לדורות הבאים מרווחי הגז
מיקי לוי:
 לא משנה שב-2021 לא מצאנו בה שקל, שקל לא היה בה
מיקי לוי:
 רק מ-2021, הוראת החוק, הממשלה הקודמת התחילה להפריש ויש קרוב למיליארד עכשיו? פלוס מינוס, אלא אם כן זה עלה
מיקי לוי:
 אני לא מצוי בדוחות הכספיים שלכם באופן יומיומי כמו שהייתי, אני עושה הערכות
מיקי לוי:
 ראוי שלנושא הזה תמצאו פתרון
מיקי לוי:
 זה חשוב הרבה יותר
מיקי לוי:
 הדורות הבאים שצריכים ליהנות מרווחי הגז חשובים
מיקי לוי:
 אלה הנינים שלנו או הנכדים שלנו
מיקי לוי:
 זה יביא להתפוררות חברתית – אם אתם לא תדפקו על השולחן ולא תעביר את מה שאני אומר לראש אגף התקציבים ולשר האוצר, אני אומר לכם, תהיה כאן התפוררות חברתית ופגיעה בחוסן הלאומי
מיקי לוי:
     יש לנו עוד קצת זמן
מיקי לוי:
 אנחנו ב-2023, יש עוד 21 שנים
מיקי לוי:
 אפשר לתקן
מיקי לוי:
 אפשר לתקן אם ההפרשות יתחילו מעכשיו, וההשקעות יהיו נבונות
מיקי לוי:
 אבל אם לא נתייחס לזה, אלה שיחליפו אותנו כאן, אלה שיחליפו אותי ואלה שיחליפו אותך, אתם עוד תהיו במסגרת הזאת ואולי תהיה ראש אגף התקציבים אז, אתה תצטרך לאכול את זה
מיקי לוי:
 אני מצייר את זה בצורה הכי אמיתית שיש