GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן שטיבלמן:
 ויש כמובן גם משרדים שאף שהם יכלו לחזק את התשתיות שלהם, הם לא עשו זאת
נתן שטיבלמן:
      אדלג ברשותכם כדי להגיע לסיכום
נתן שטיבלמן:
 הסיכום של הדוח: המדינה אינה ערוכה כנדרש לאירוע של רעידת אדמה
נתן שטיבלמן:
 המלצנו להקצות את המשאבים בתקציבים שהממשלה החליטה עליהם כדי להיערך לנושא
נתן שטיבלמן:
 לוודא כי לוועדת ההיגוי יהיו את הסמכויות הנדרשות וכן להבטיח את עצמאותה
נתן שטיבלמן:
 לחזק תשתיות, מבני ציבור, מבני מגורים וטכנולוגיות, גם בטכנולוגיות חדשות
נתן שטיבלמן:
 לגבש תוכנית לעידוד פעולות חיזוק, בעיקר לאורך קווי השבר, להשלים את קביעת התקנים הנחוצים
נתן שטיבלמן:
 לפעול להרחבת הידע בקרב המתכננים
נתן שטיבלמן:
 לוודא כי ההנחיות והגורמים הממונים על היערכות לשעת חירום ייושמו במלואן, ולפעול להתקנת מערכת "תרועה" – זה נכון היה ל-2018
נתן שטיבלמן:
 להבטיח את קיומן של מערכות ביטוחיות שאיתן תינתן מענה מיטבי לאזרחים
נתן שטיבלמן:
     בעקבות הדוח, ב-2018, כמובן בה פורסם הדוח, התקבלה החלטה ב-302, למיגון הצפון
נתן שטיבלמן:
 היא הייתה אמורה לכלול גם חיזוק נגד רעידות אדמה
נתן שטיבלמן:
 בנובמבר 2018 התקיים דיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה, בו הודיע ראש המל"ל, את הדברים הבאים: הקבינט החליט על תוכנית רב-שנתית לעסוק במיגון לשיפור המוכנות לרעידות אדמה בעלות כוללת של 5 מיליארד שקלים
נתן שטיבלמן:
 500,000,000 ש"ח להקצאה מידית לשנים 2018, 2019
נתן שטיבלמן:
 הוקמה מינהלת בראשות פיקוד העורף – פקע"ר – לניהול הפרויקט הביטחוני והקמת מינהלת בראשות מנכ"ל משרד השיכון לניהול המאמץ לחיזוק מבני מגורים ורעידות אדמה
נתן שטיבלמן:
      סוכם לקדם החלטת ממשלה שתיתן לוועדת ההיגוי סמכויות שנדרשו לה לשם מילוי תפקידה, והוצגה טיוטה להצעת מחליטים
נתן שטיבלמן:
 המל"ל גם החל לקיים דיונים מתכללים בשותפות כל משרדי הממשלה והגורמים הרלוונטיים
נתן שטיבלמן:
 כמו כן, המל"ל יקיים תהליך שוטף של בקרה ומעקב על הנושא
נתן שטיבלמן:
     כמו שציינת, גם ב-2020 התקיים דיון נוסף בוועדה
נתן שטיבלמן:
 אחד הדברים שצוינו בדיון שראש רשות חירום לאומית הקודם – רח"ל – התייחס לכך שאין גוף מרכזי שיש לו את היכולת והסמכות לנהל משבר בסדר גודל כמו רעידת אדמה
נתן שטיבלמן:
 בזה מסתיימים הממצאים במצגת
דוד רמז:
עשינו את זה קצר ככל הניתן
מיקי לוי:
בסדר גמור, תודה
מיקי לוי:
 בבקשה, ראש המכון הגיאולוגי
זהר גבירצמן:
תודה, פרופ' זהר גבריצמן, מנהל המכון הגיאולוגי
זהר גבירצמן:
 אנחנו מאלה שאוכלים ונושמים רעידות אדמה כל יום, לא רק בשגרה
זהר גבירצמן:
 כפי שהתבקשתי על ידי יושב-ראש הוועדה ומנהלת הוועדה, אפתח בשתיים-שלוש מילים כלליות, ואז אמנה מה המכון הגיאולוגי עשה בהקשר של דוח 2018
זהר גבירצמן:
     כמה מילים כלליות: ראו, הרעידה שהתרחשה בטורקיה היא לא רק תזכורת עבורנו, היו גם כמה רעידות עוקבות בישראל, רעידות חלשות, והן עוררו דאגה בציבור, ואנחנו מבינים שהרעידות האלה מעוררות דאגה בציבור
זהר גבירצמן:
 זה עורר דאגה גם אצלנו
זהר גבירצמן:
 רמת הפעילות הסיסמית במשך כמה יממות עלתה באופן משמעותי
זהר גבירצמן:
 דיווחנו על שלוש או ארבע רעידות, היו הרבה יותר, קטנות, שאנשים לא מרגישים
זהר גבירצמן:
 זה באמת מעורר דאגה, ואנחנו נשאלים על ידי עיתונאים, זאת שאלה ראשונה של כל עיתונאי – האם המדינה ערוכה? מה יקרה? האם אתה יכול לחזות? ואנחנו נאלצים לתת את התשובה שלא מניחה את הדעת אולי, כי הציבור רוצה מהמומחה תשובה חד משמעית: מה יקרה מחר? האם אני ערוך או אני לא ערוך? כן או לא? ואנחנו לא יכולים לתת תשובות חד משמעיות
זהר גבירצמן:
 אנחנו חיים מפני שיכול להיות שמחר בבוקר תהיה רעידה, חס וחלילה, יש אפשרות שתקרה גם רעידה במגניטודה 7 או 7
זהר גבירצמן:
5
זהר גבירצמן:
 הדברים האלה קורים אחת לכמה אלפי שנים
זהר גבירצמן:
 בטורקיה זה קורה כל כמה עשרות שנים, אצלנו זה קורה כמה אלפי שנים
זהר גבירצמן:
 אבל רעידה במגניטודה 6 או 6
זהר גבירצמן:
5 יותר מטרידה אותנו
זהר גבירצמן:
 זה קורה אחת ל-100 שנה
זהר גבירצמן:
 וזה יכול לקרות
זהר גבירצמן:
 אבל הכול יכול לקרות ואנחנו לא יכולים לתת תחזית
מיקי לוי:
כמה זמן מהרעידה האחרונה?
זהר גבירצמן:
בערך 100 שנה
זהר גבירצמן:
 כל העיתונאים כותבים את זה כל הזמן
זהר גבירצמן:
 1927
זהר גבירצמן:
 אבל זה יכול להיות מחר, זה יכול להיות גם בעוד 20 שנה או בעוד 50 שנה
זהר גבירצמן:
 אנחנו לא יודעים לומר
זהר גבירצמן:
 אז מה שכן רציתי לומר, וחשוב שהציבור יבין את זה: יש מתודולוגיה לחיים בצד אי-וודאות אינהרנטית
זהר גבירצמן:
 וכל ההתמודדות עם רעידות אדמה כרוכה באי-וודאות, גם המדינות הטובות ביותר בעולם בהיערכות, לא יודעות להגיד מחר בבוקר מה יקרה
זהר גבירצמן:
      אז מה עושים? יש מתודולוגיה שאומרת את הדבר הבא: לך להיסטוריה שלך, בין אם זה מהיסטוריה, ארכאולוגיה, גאולוגיה; למד את העבר, כל כמה זמן מתרחשת רעידה במגניטודה 7
זהר גבירצמן:
 כל כמה זמן מתרחשת רעידה במגניטודה 6 או 5
זהר גבירצמן:
 אחרי שאתה יודע את הדבר הזה, קבע לעצמך את רמת המיגון שאתה דורש
זהר גבירצמן:
 האם אני נערך כנגד רעידה שמתרחשת כל כמה אלפי שנים או שאני נערך כנגד רעידה שמתרחשת כל כמה מאות שנים
זהר גבירצמן:
 המתודולוגיה הזאת מדריכה תקני בנייה
זהר גבירצמן:
 תקן בנייה של ישראל אומר שבית רגיל צריך להיערך לרעידה שמתרחשת פעם ב-500 שנה בערך
זהר גבירצמן:
 אנחנו לא דורשים מיגון כנגד כל צרה שלא יכולה לבוא בעולם, כי זה יקר מדי וזה אי אפשר
זהר גבירצמן:
 כשיש בניינים אסטרטגיים או מתקנים עם חומרים מסוכנים או דברים כאלה, אנחנו נערכים לרעידות נדירות יותר
זהר גבירצמן:
 אחרי שהחלטת על רמת המיגון ואתה מקפיד על תקני בנייה, ואתה בונה ונערך כראוי, אז אתה נכנס לשגרה
זהר גבירצמן:
 שגרה שאין בה ביטחון שלא יקרה כלום, כי תמיד יכול להיות שטעית, תמיד יכול להיות שיקרה אותו אירוע נדיר-נדיר-נדיר, שכנגדו לא נערכת, כי זה יקר מדי
זהר גבירצמן:
 אבל ברגע שהחלטת על רמת המיגון שלך ואתה נערך כראוי – אתה נכנס לשגרה שלא נותנת פאניקה, היא נותנת רגיעה
זהר גבירצמן:
 אנחנו עדיין לא בשגרה הזאת – מכל הסיבות הטובות שכולם פה מעלים ומבקר המדינה העריך, כי עדיין לא כל הבניינים במדינת ישראל בנויים כהלכה כפי שהתקן מחייב
זהר גבירצמן:
      חוץ מכל הדבר הזה, אתה נערך בעוד ציר – לשעת חירום
זהר גבירצמן:
 זה לא מקצועי האישי, אנחנו עובדים יחד עם גורמי הצלה, נדמה שלמענה לחירום אנחנו קצת יותר טובים מהמניעתיות של הפחתת רעידות אדמה לטווח ארוך
זהר גבירצמן:
 זאת ההשקפה שלי כמנהל המכון הגיאולוגי והמכון הגיאולוגי פועל בשני הצירים האלה: גם לסייע לכוחות ההצלה בשעת חירום וגם לסייע לגופים הממשלתיים שעוסקים בתכנון ובנייה, לבנות תשתיות נכון באופן מושכל, כך שכשהנזק יגיע – הוא יהיה מינימלי
זהר גבירצמן:
 אנחנו לא מונעים כל נזק, אבל אנחנו מקטינים אותו
זהר גבירצמן:
 אלה כמה מילים כלליות
זהר גבירצמן:
      עכשיו ברשותכם אתייחס לליקוים שמבקר המדינה העלה בשנת 2018 לגבי הארגון שלנו, המכון הגיאולוגי, ומה עשינו בעניין
זהר גבירצמן:
 הדבר הראשון, הייתה החלטת ממשלה משנת 2009 שהאגף לסיסמולוגיה, שהיה במכון הגאו-פיזי, שהוא חברה ממשלתית, יעבור למכון הגיאולוגי, שהוא ארגון עובדי מדינה
זהר גבירצמן:
 אנחנו המכון הגיאולוגי
זהר גבירצמן:
 הדבר הזה היה כרוך במבצע לא קטן, לקחת אנשים שאינם עובדי מדינה, להפוך אותם לעובדי מדינה
זהר גבירצמן:
 היה מסובך, אקצר, זה נעשה, זה נגמר
זהר גבירצמן:
 במקביל עברנו לבניין חדש
זהר גבירצמן:
 בינואר 2019 נכנסו לבניין חדש, בינואר 2020, האגף לסיסמולוגיה נקלט אצלנו
זהר גבירצמן:
 זה היה מבצע גדול
זהר גבירצמן:
 הוא אצלנו, הוא חלק מאיתנו
זהר גבירצמן:
 הגדלנו את מספר האגפים מחמש לשש
זהר גבירצמן:
      דבר שני, היו החלטות ממשלה - - -
מיקי לוי:
סתם לידיעה כללית, היכן אתם יושבים בבקשה?
זהר גבירצמן:
אנחנו יושבים בקמפוס החדש שלנו שהוא לצד גבעת רם, ברחוב ישעיהו לייבוביץ', בין בגין לגבעת רם
זהר גבירצמן:
 עברנו בינואר 2019 ואני מקווה שנהיה שם עוד הרבה שנים קדימה
זהר גבירצמן:
 בניין חדש ויפה
זהר גבירצמן:
      הייתה החלטת ממשלה ב-2012 ו-2013, בדבר נחיצות להקים מערכת התרעה לרעידות אדמה
זהר גבירצמן:
 התרעה קצרת מועד, שוב, זה נראה קצת פרדוקס, אנחנו מתריעים על הרעידה אחרי שהתרחשה
זהר גבירצמן:
 מה החוכמה? החוכמה היא כזאת: הרעידה התרחשה, לוקח זמן קצר מועד – חמש שניות, 30 שניות, תלוי איפה, עד שהרעידה תגיע מהמוקד שלה לריכוזי אוכלוסייה
זהר גבירצמן:
 בזמן הקצר הזה אנחנו מתריעים
זהר גבירצמן:
 החיישנים שלנו פורסים לאורך כל ההעתקים של השבר הסורי-אפריקאי, אנחנו קולטים אותם אחרי חמש או שבע שניות, מייצרים התרעה, במידה ונחשף הסף הדרוש
זהר גבירצמן:
 ואז אזרחי ישראל יקבלו – התחברנו
זהר גבירצמן:
 בשנת 2021 סיימנו את המערכת
זהר גבירצמן:
 בשנת ינואר 2022, אלוף פיקוד העורף דאז, החליט על מיבצוע
זהר גבירצמן:
 מה משמעות הפיכת המערכת למבצעית? לחבר את הכבל של ההתרעה שיוצאת מאיתנו למערכת ההפצה של פיקוד העורף
זהר גבירצמן:
 יושב פה נציג פיקוד העורף, אנחנו עובדים איתם
זהר גבירצמן:
 יושב פה נציג ועדת ההיגוי, אנחנו עובדים על כל הדבר הזה ביחד
זהר גבירצמן:
 ומאז ינואר 2022 המערכת הזאת מבצעית
זהר גבירצמן:
 אם יחצה הסף ותהיה רעידת אדמה בתחומי ישראל, הסף של מגניטודה 4
זהר גבירצמן:
5, התרעה תצא ללא מגע יד אדם
זהר גבירצמן:
 המערכת הזאת מבצעית
זהר גבירצמן:
 ומבחינת ליקוי נוסף שמבקר המדינה אמר – המערכת מבצעית
זהר גבירצמן:
 אבל פה אני צריך לשים כוכבית: המערכת מבצעית על פי דרישות מינימום שהכתיב אלוף הפיקוד כתנאי למיבצוע
זהר גבירצמן:
 זה אומר למשל שאנחנו מחזיקים יחידת כוננות 24/7, אבל אנחנו מחזיקים אותה במינימום האפשרי, קצת בצורה מאולתרת, קצת נכנסנו תחת האלונקה ובחצי מהתנדבות אנשים עושים את זה
זהר גבירצמן:
 אנחנו צריכים לשפר את זה, צריך למסד את זה
זהר גבירצמן:
     דבר שני, אין לנו תקציב ארוך טווח לתחזק את המערכת
זהר גבירצמן:
 אם לא תהיה לנו תחזוקה למערכת, היא תדעך, תחליד ותתיישן ותצא משירות
זהר גבירצמן:
 אנחנו ביחד עם כל הגופים שנמצאים איתנו, ואני עובר מפה לישיבה אצל ראש המל"ל
זהר גבירצמן:
 יש הצעה לאגף תקציבים, אנחנו מקווים שניפול על אוזניים כרויות ושנקבל את התקציב הנדרש
זהר גבירצמן:
 אנחנו צריכים משהו כמו 12,000,000, 13,000,000 שקלים לשנה כדי להחזיק את המערכת הזאת
זהר גבירצמן:
 זה גרושים ביחס למיליארדים שנשמעים פה בהיערכות המדינה בבנייה, אבל זה כסף נחוץ מאוד למכון הגיאולוגי, שאחרת לא נוכל
זהר גבירצמן:
 זה לגבי מערכת תרועה – מובצעה
זהר גבירצמן:
      הנושא השלישי – מבקר המדינה דיבר על היעדר יתירות במשק הגז
זהר גבירצמן:
 זה אומר במילים פשוטות שלנו: לצנרת הגז שעוברת מהשדות בלב ים אל הצרכן הישראלי בחוף, הצינורות האלה נתונים לסיכונים גיאולוגיים
זהר גבירצמן:
 סיכונים כמו: גלישות מדרון, העתקים שיכולים להזיז את הקרקעית כמו תאוצות קרקע ברעידות אדמה, כל מיני דברים כאלה
זהר גבירצמן:
 מבקר המדינה אמר דבר נכון מאוד:  יש מפות של העתקים, של תאוצות, לגבי כל הדברים האלה יש מתודולוגיה בנויה במשך עשרות שנים ביבשה
זהר גבירצמן:
 אין תשתית ידע בים
זהר גבירצמן:
 למה אין תשתית ידע בים? כי המתודולוגיה בים מפגרת אחרי המתודולוגיה ביבשה בכל מדינות העולם
זהר גבירצמן:
 עד לפני 20 שנה אף אחד לא חשב שאנחנו מתכננים להקים תשתיות בים, היום אנחנו עושים את זה
זהר גבירצמן:
 מה עשינו בעניין הזה? זאת הייתה הערה למשרד האנרגיה ולמכון הגיאולוגי, המכון הגיאולוגי הוא יחידת סמך של משרד האנרגיה
זהר גבירצמן:
 במימון משרד האנרגיה, קיבלנו מימון לפרויקט שארך שלוש שנים בסך 1,200,000, אתה רואה, אתה ביקשת "לאן הלך הכסף?" – אנחנו משתמשים במעט מאוד כסף
זהר גבירצמן:
 מיליונים בודדים
זהר גבירצמן:
 ערכנו פרויקט
זהר גבירצמן:
 סיימנו שלב אחד של גלישות והעתקים
זהר גבירצמן:
 ופה אני רוצה לומר שוב כוכבית: הממצאים מראים שיש אזורים בעיתיים בהחלט
זהר גבירצמן:
 וצנרת הגז חוצה אזורים בעיתיים
זהר גבירצמן:
 אנחנו נותנים עכשיו כלי תכנוני לבחירה מושכלת של תוואי שיחצה את ההעתקים הכי פחות גרועים וילך באזורים הכי פחות מסוכנים
זהר גבירצמן:
 אבל עדיין נותרה עבודת מחקר נוספת – לתת למהנדסים אינפורמציה קונקרטית על הקצב שכל העתק זז
זהר גבירצמן:
 וזה אומר שאם הצנרת חוצה העתק כי אין ברירה וחייבים לחצות אותו, אז המהנדס צריך לדעת לאיזה מעוות הוא צריך להתכונן
זהר גבירצמן:
 הדבר הזה נעשה, ואנחנו מקווים לקבל ממשרד האנרגיה מימון לעבודת המשך
זהר גבירצמן:
     הדבר האחרון, התבקשנו לעשות מפת תאוצות
זהר גבירצמן:
 מפת תאוצות היא מפה לתכנון בתקן הבנייה 413, הרבה עבודה נעשתה במכון הגיאולוגי
זהר גבירצמן:
 אנחנו מעריכים שבחודשים הקרובים נעביר למכון התקנים מפת תאוצות חדשה
זהר גבירצמן:
 ופה עוד הערה: תקן הבנייה הישראלי מתעדכן מעת לעת בכל מיני היבטים
זהר גבירצמן:
 אחד ההיבטים זה שיש מפת תאוצות היום, היא טובה
זהר גבירצמן:
 עכשיו אנחנו מכינים מפת תאוצות יותר מדויקת
זהר גבירצמן:
 מפת תאוצות החדשה תחליף את הישנה, והתקן יתעדכן
זהר גבירצמן:
 אלה נדמה לי הסעיפים שהיו תחת חסותנו
זהר גבירצמן:
 תודה
מיקי לוי:
תודה רבה לך על העריכה הזאת
מיקי לוי:
 מל"ל בבקשה
הילה שמש:
שלום רב, הילה שמש, רמ"ח מרחב אזרחי
מיקי לוי:
 אתם חלק מרכזי, הייתם אמורים לתכלל את הכול
מיקי לוי:
 לך אני נותן שש דקות כדי שתגידי לנו מה עשינו
הילה שמש:
קודם כל גילוי נאות, עוד שעה וארבע דקות מתקיים דיון בראשות של המל"ל בנושא היערכות ומוכנות לרעידות אדמה
הילה שמש:
 ככה שכל מי שעוסק בנושא נמצא שם, אותי שלחו לכאן
הילה שמש:
 בכל זאת אתייחס למה שאפשר
הילה שמש:
      המל"ל מתוקף תפקידו מוודא את מימוש הנחיות ראש הממשלה, הממשלה והקבינט וכל ועדות השרים למיניהם
הילה שמש:
 אפרופו הזכרת את ועדת השרים, יצוין שוועדת השרים בנושא רעידות הוכנסה בתוך ועדת שרים למוכנות הזירה האזרחית לשעת חירום
הילה שמש:
 היא התכנסה מאז, זה לא מדויק, אמנם היא עסקה בסוגיות אחרות
הילה שמש:
 אבל אם כבר הזכרנו את זה, אז ביום ראשון הוקמה ועדה וממש מהבוקר, בקשה של ראש הממשלה שהדיון הראשון יתקיים עוד השבוע בנושא מוכנות לרעידת אדמה
הילה שמש:
 ככל הנראה זה יהיה אולי בנוכחות שלו ובראשותו
הילה שמש:
      המל"ל מבצע הערכות מצב שנתיות
הילה שמש:
 בדצמבר האחרון הפצנו את הערכת המצב השנתית של מדינת ישראל, בין היתר על רעידת אדמה
הילה שמש:
 מלבד הפערים שכתבנו שם, נתנו גם המלצות לשנת 2023
הילה שמש:
 לא אכנס לכל ההמלצות, רק אומר בנקודות: דיברנו על חיזוק מבנים, על מערכת ההתרעה שהזכיר מנהל המכון הגיאולוגי, על כל הנושא של תקצוב ארוך טווח, על התפיסה הלאומית, על תקינה, להשלים את התקינה לצמצום הפער
הילה שמש:
 בנושא של שיקום, גיבוש תוכנית לאומית לסוגיית השיקום
הילה שמש:
 וכמובן הנושא של סיוע בין-לאומי
הילה שמש:
     ייאמר שהשנה הזו היא שנת רע"ד – רעידת אדמה – זאת אומרת שיהיו שני תרגילים שמתעסקים ברעידת אדמה
הילה שמש:
 במרץ הקרוב יש תרגיל סיוע בין-לאומי ובחודש נובמבר, תרגיל לאומי בנושא רעידת אדמה
הילה שמש:
      נראה לי שדיברתי על הכול
מיקי לוי:
לא בטוח שאת הכתובת
מיקי לוי:
 מה עשיתם חמש שנים מאז הביקורת? מה עשיתם? 5 מיליארד שקלים – כמה הוצאו? מה חוזק? איזה עיריות היו? איזה בתי חולים? מה עשיתם? האם המדינה לא עשתה כלום – זה בסדר, אז אני אגיד שהמדינה לא עשתה כלום והמדינה איננה מוכנה לרעידת אדמה
מיקי לוי:
 אבל יהיה לנו איזשהו קו זינוק להתחיל
מיקי לוי:
 כי זה כבר לא דופק בדלת, זה בפנים
הילה שמש:
הזכירו קודם את תוכנית מגן לצפון, ב 302 שהתקבל בקבינט
הילה שמש:
 בנושא הזה ייאמר שהתוכנית מכוונת מענה הגנה, מיגון כנגד מלחמה, ובין היתר חיזוק של רעידות אדמה
הילה שמש:
 מפאת סיווג הדיון הזה, אני לא אכנס למה נעשה מתוך זה
מיקי לוי:
חיזקנו כמה עשרות אלפים?
הילה שמש:
אני יודעת שנעשתה ועדת סקר על קרית שמונה
הילה שמש:
 אם לחברי פה מפיקוד העורף, יהיה לו מה להוסיף בנושא? אז אני לא אכנס לזה
מיקי לוי:
אני חייב להגיד שאני מאוד מודאג
הילה שמש:
מאוד מודאג, אוקיי
הילה שמש:
      בדוח הוזכר המל"ל במספר סוגיות, אעבור עליהם ואתן מענים ממה שאני מכירה
הילה שמש:
 הנושא הראשון זה סמכות ועדת ההיגוי, הנושא נמצא בבחינה למצוא באמת מנגנון להגביר את הסמכות של ועדת ההיגוי
הילה שמש:
 כל הנושא של תשתית הולכת הדלק לתחנות הכוח הפרטיות, נעשתה עבודה משותפת יחד עם משרד האנרגיה, בטח אביהו עוד יציג את הנושא, אבל יש התקדמות משמעותית מאוד בנושא הזה
הילה שמש:
     בסוגיית נמל תעופה חלופי באירוע של רעידת אדמה – ככל שיתאפר כמובן נתב"ג ייתן את המענה
הילה שמש:
 אני מזכירה שיש לנו שדה תעופה נוסף, רמון, אז יש לנו ככה יתירות בנושא הזה
הילה שמש:
 אם וכאשר באמת, בתרחיש איום קשה, שני שדות התעופה ייפגעו, אז אנחנו יודעים להסתייע בצה"ל
מיקי לוי:
דיברנו על הגז, אני יכול להגיד לכם שבתחומי הרשויות המקומיות – לא יודעים
מיקי לוי:
 וכסגן שר האוצר הסכמתי לתת כסף לעניין הזה כדי למפות
מיקי לוי:
 הרי כשיקרה משהו יתחילו שריפות
מיקי לוי:
 יתחילו שריפות בין בתי המגורים שיגרמו לאסונות
מיקי לוי:
 לא יודעים איפה צוברי הגז
מיקי לוי:
 לא יודעים איפה הברזים לסגירת אותם צוברים
מיקי לוי:
 והיום כשבונים בניינים של כמה עשרות קומות, זה יכול אסון
מיקי לוי:
 אם הבניינים לא קרסו, השריפה תביא להרס
הילה שמש:
רק אומר שהתעסקנו בצנרת ההולכה הראשית, לא לבניינים
מיקי לוי:
את בהולכה הראשית, אני מדבר על ההולכה הפנימית
מיקי לוי:
אני מניחה שאביהו ידע לדבר על התקנים, על התקן שמנסים לבחון במשרד האנרגיה
מיקי לוי:
 בטח הוא ידע להגיד טוב ממני את הנושא של התקן
מיקי לוי:
פיקוד העורף, בבקשה
איתי זמיר:
איתי זמיר, ראש ענף התרעה וטכנולוגיה בפיקוד העורף
איתי זמיר:
 אגע בסעיפי התרעה, כי זה גם מה שעלה מהדוח, ואמשיך את מה שזהר ציין
איתי זמיר:
      מבחינתנו אפיינו ופיתחנו יחידה שמתחברת לערוץ ההתרעה ומספקת התרעה כלפי רעידת אדמה
איתי זמיר:
 גם 'נופר', גם 'נופרית', שתי יחידות
איתי זמיר:
 חיברנו בינואר 2022, את מערך ההתרעה הלאומי שכולל את כלל המפיצים: יישומון, טלוויזיה, רדיו, צופרים ואינטרנט למערכת תרועה של המכון
איתי זמיר:
 בהתאם גם לתפיסה גם פיתחנו את הרכיב הרלוונטי לייצר את החיבור
איתי זמיר:
 יצרנו התאמה בכלל המפיצים כדי שהאזרח יוכל להבחין שמדובר באיום של רעידת אדמה ולא איום אחר
איתי זמיר:
 לצורך העניין בצופרים יישמע קובץ קול של כריזה עם צפירה עולה ויורדת ממש קצרה, ולאחר מכן, רעידת אדמה, רעידת אדמה, שלוש פעמים, כדי שהאזרח יבין
איתי זמיר:
 עשינו התאמה ככה גם בשאר המפיצים, זה יישמע אותו הדבר ביישומי פיקוד העורף, אותו הדבר באמצעים של הנופר-נופרית שמותקנים במתקנים הספציפיים
איתי זמיר:
 זה רגע בתוך מאמץ ההרתעה, זה מה שהתקדם מ-2018, זה באמת קרם עור וגידים ב-2022
איתי זמיר:
 עד כאן
מיקי לוי:
רשות חירום לאומית, רח"ל, בבקשה
אמיר יהב:
אמיר יהב, מנהל ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה
אמיר יהב:
 צוהריים טובים, אנחנו ברכנו מאוד על הדוח שיצא ב-2018
אמיר יהב:
 לקחנו את הדוח הזה כתוכנית עבודה של ועדת ההיגוי
אמיר יהב:
 הוועדה קיימה מספר דיונים בנושא של הדוח, פנינו לכל מנכ"ל במכתבים עם האחריות שלו לפי ההחלטות של רע"ד 2, ואל מול זה ההערות של דוח הביקורת
אמיר יהב:
 וזה בעניין דוח הביקורת, החלטנו שאנחנו נעשה מעקב של ועדת ההיגוי לעניין הזה
אמיר יהב:
 ברור שיש מעקב נוסף, אבל מבחינה מקצועית, ועדת ההיגוי ניהלה ומנהלת עדיין מעקב אחרי יישום הדוח
אמיר יהב:
 מבחינת הדוח עצמו, מה שעשינו, זה מה שעשינו
אמיר יהב:
     מעבר לזה, ועדת ההיגוי פעלה בנושאים נוספים שתחת אחריותה לקידום היערכות המדינה לרעידות אדמה
אמיר יהב:
 ועסקנו בנושא של העלאת מודעות הציבור לצורך להיערך לרעידות אדמה
אמיר יהב:
 יש פרויקט גדול שאנחנו עושים ביחד עם משרד החינוך שמסביר או שבעצם מתרגל את התלמידים כיצד צריך להגיב נכון בעת רעידת אדמה
אמיר יהב:
 זה פרויקט גדול שמבוסס על תרגול במציאות מדומה
אמיר יהב:
 וזה נכנס כחלק מתוכנית הלימודים של חטיבת הביניים
אמיר יהב:
 הפרויקט התחיל בנובמבר, אנחנו מקווים שזה באמת יעשה את השינוי שאנחנו מצפים לו
אמיר יהב:
      בנושא התרעה שדובר עליה כאן, ועדת ההיגוי קבעה את מדיניות ההתרעה לרעידות אדמה של מדינת ישראל
אמיר יהב:
 הוחלט על מערך התרעה משולב שהוא בנוי ממערכות התרעה מקומיות, בערך 5,000 מערכות התרעה מקומיות שנמצאים בבתי הספר
אמיר יהב:
 ובנוסף לזה, הוספנו יחד עם המכון הגיאולוגי בפיקוד העורף את מערכת תרועה
אמיר יהב:
 זה בעצם נותן מערך התרעה טוב לתושבי מדינת ישראל
אמיר יהב:
 בנוסף לזה הוספנו גם התרעה לצונאמי
אמיר יהב:
 הצלחנו לממש אחרי תקופה לא קצרה של ניסיונות את הסכם שיתוף הפעולה שיש לנו עם מכון המחקר של האיחוד האירופי והצלחנו להביא את לב המערכת של מערכת ההתרעה לצונאמי שהתקנו בסוף 2018 במדינת ישראל, ועכשיו יש לנו מערך התרעה משופר
אמיר יהב:
 דרך אגב, ברעידת האדמה הראשונה שהייתה בטורקיה היה צונאמי קטן בים התיכון
אמיר יהב:
 אנחנו עסקנו בהתראות לצונאמי שהתקבלו
אמיר יהב:
 לשמחתנו לא היה צריך להוציא התרעה ולכן לא הוצאנו התרעה
אמיר יהב:
 אבל מערך ההתרעה בעניין הזה פעל ופעל טוב
אמיר יהב:
      בנוסף לזה, אנחנו מקדמים את מרכז המומחים הלאומי להערכת נזקים מהירה אחרי רעידת אדמה בוועדת ההיגוי
אמיר יהב:
 זה משהו שמתקדם יפה, אמנם לאט מדי, אבל מתקדם
אמיר יהב:
 הקמנו ביחד עם שותפים, עם רשות העתיקות, גם עם אחרים, הקמנו יחידת חילוץ מקצועית מיוחדת שנקראת ה"קסדות הכחולות" שסוף סוף קמה
אמיר יהב:
 היא מתמחה בחילוץ אנשים ומוצגים מאתרי מורשת תרבות שיכולים להיפגע
אמיר יהב:
 עשינו סקר ואנחנו יודעים איזה אתרי מורשת תרבות עלולים להיפגע בזמן רעידת אדמה חזקה
אמיר יהב:
      התחילה עבודה ממש לאחרונה, יחד עם משרד ראש הממשלה, לתכנן תוכניות לשיקום ארוך טווח אחרי רעידת אדמה
אמיר יהב:
 זו עבודה ששותפים בה כל משרדי הממשלה, זו עבודה בין-משרדית גדולה מאוד שמובילים
אמיר יהב:
 לקח לנו לא מעט שנים לנסות לעשות אותה, היום יש קשב שמה, וזה סוף-סוף מתחיל
אמיר יהב:
 זאת עבודה גדולה מאוד, חיובית מאוד וחשובה למדינה
אמיר יהב:
      בגדול, אני חושב שזהו
אמיר יהב:
 יש עוד דברים - - - אנחנו פועלים יחד עם משרד השיכון בנושא של הכשרות מהנדסים למיון מבנים לאחר רעידת אדמה
אמיר יהב:
 הוכשרו כבר כאלפיים מהנדסים
אמיר יהב:
 זה לא מספיק, אבל אנחנו ממשיכים עם זה, זה לא משהו שנפסק
אמיר יהב:
 אחרי רעידת אדמה צריך לעשות מיון מבנים, לראות אם אפשר להיכנס למבנים שלא קרסו
אמיר יהב:
 ואת זה אנחנו רוצים שמהנדסים יעשו
אמיר יהב:
 בעצם רק מהנדס שהוכשר בקורס של משרד השיכון, באמת יש לו את הידע לבוא ולהצביע על בית ולהגיד: בסדר, לבית הזה אפשר כרגע להיכנס
אמיר יהב:
 זה כרגע הדברים
יצחק פרץ:
	הכשרנו גם את פיקוד העורף, את כל מהנדסי פיקוד העורף
אמיר יהב:
הכשרנו גם בפיקוד עורף, עיקר הקאדר הגדול הוא של משרד השיכון ושל הרשויות המקומיות
מיקי לוי:
כל כמה זמן ועדת ההיגוי התכנסה או מתכנסת?
אמיר יהב:
ועדת ההיגוי מתכנסת בערך אחת לחודשיים-שלושה
אמיר יהב:
 היא עוסקת בנושאים מקצועיים
מיקי לוי:
בפעם הקודמת שהתקיימה כאן ישיבה, היה גלוי לעין כל שאין תיאום בין המשרדים, בין הארגונים השונים, כל אחד עושה, אבל אין משהו שמתכלל
מיקי לוי:
 עד כמה השתפרה המגמה הזאת מהדיון הקודם, מ-2020?
אמיר יהב:
עד כמה זה השתפר? אני חושב שזה השתפר
מיקי לוי:
אתם עובדים בתיאום? אם אתם לא עובדים בתיאום – זאת בעיה שלי, אני צריך לפתור את זה
אמיר יהב:
לא, זה לא
אמיר יהב:
 בוועדת ההיגוי חברים כ-40 ארגונים
אמיר יהב:
 התיאום נעשה בדיונים של הוועדה ודיונים נוספים, דיוני צד שהם לא דיוני הוועדה, דיונים מקצועיים
אמיר יהב:
 זאת אומרת, התיאום בדרג הזה בהחלט מתקיים
אמיר יהב:
 הוא התקיים גם לפני כן
אמיר יהב:
 אני חושב שזו לא בהכרח הכוונה, אבל ברמה שלנו יש תיאום בקטע הזה
מיקי לוי:
התקציב – עובד? חסר?
אמיר יהב:
חסר, וצומצם מ-2018
מיקי לוי:
מה אגיד לכם – מה שכולם מציגים שהמדינה מאוד-מאוד מוכנה
מיקי לוי:
 יש איזה שאלה - - -
אמיר יהב:
אני יכול שנייה אחת להתייחס להערה הזאת?
אמיר יהב:
אני חושב שהדוח הוא מדויק, הדוח שעשה המבקר
מיקי לוי:
אתה יכול להרגיע אותנו?
אמיר יהב:
לא
אמיר יהב:
כשאנחנו מסתכלים על רעידת האדמה בטורקיה, אנחנו רואים שהפגיעה היא במרקם החיים כולו
אמיר יהב:
 זאת אומרת, אי אפשר לצמצם את זה רק לחיזוק מבנים
מיקי לוי:
חד משמעי
אמיר יהב:
ואני חושב שמי שיושב כאן, כל הנציגים של הגופים שיושבים כאן, זאת ההוכחה, בסוף זה פוגע בכול
אמיר יהב:
 וההיערכות היא לא רק אותם 5 מיליארד או כמה שנתנו מתוך 5 המיליארד, היא באמת היערכות שצריכה להיות בכל התחומים
אמיר יהב:
 ואני מתחבר כמובן למה שאמר זהר פה, ההיערכות הנכונה היא צמצום הנזקים מראש
אמיר יהב:
 זאת ההיערכות הנכונה לרעידות אדמה
מיקי לוי:
מסכים
אמיר יהב:
האם אנחנו שם? התשובה היא: לא מספיק טוב
מיקי לוי:
 וגם חסרים תקציבים, אז בכלל אנחנו בפערים
מיקי לוי:
 אני לא רוצה להתקיל אותך, אבל אתה יודע סדרי גודל של חוסר?
אמיר יהב:
של חוסר תקציב?
מיקי לוי:
בפעם הקודמת, כמה צומצם?
אמיר יהב:
בוועדת ההיגוי היה תקציב לפי החלטת ממשלה – 15,000,000, שזה חוץ מהתקציב של חיזוק מבני ציבור ושל ההתרעה
אמיר יהב:
 זה פחות או יותר התקציב שהמדינה העמידה עד עכשיו להיערכות לרעידות אדמה, והוא צומצם ל-6,000,000
מיקי לוי:
6,000,000? פחות מחצי
מיקי לוי:
 פיקוד העורף, אתה יכול להגיד לנו, גדודים, אם זה סודי אל תגיד, או כמה מוקדים אתם מסוגלים לטפל בו זמנית? זה מורכב, כי זה בתי חולים שדה וזה אמצעים, אבל, סדר גודל?
איתי זמיר:
אני לא יכול להיכנס להקשרי הסד"כ
איתי זמיר:
 אני יכול להגיד שפיקוד העורף עשה בשנתיים האחרונות עבודה מסודרת מאוד על מה שנקרא: מספיקות הסד"כ, כלומר, כמה סד"כ יש לנו, לכמה אתרים אנחנו יכולים לעמוד ולהתאים ובהתאם לכך גם להכשיר אותם ולצייד אותם
איתי זמיר:
 אני לא יכול להיכנס לדיון הזה - - -
מיקי לוי:
אני מבקש דיון איתו בוועדת המשנה הסודית
מיקי לוי:
 נבקש ממך להכין את כל הנתונים, לשבת איתנו חצי שעה-שעה, כדי לקבל את כל הנתונים, כדי שתהיה לנו תמונה כללית
מיקי לוי:
 אני מקבל את זה שאלו דברים שלא צריכים להיחשף
מיקי לוי:
 תודה לכם
מיקי לוי:
     אריאל היימן, ממכון למחקר ביטחון לאומי, אני רוצה להזכיר לך, מכיוון שחיטטתי בדיונים הקודמים, אז אתה אמרת שהאיום הזה יותר גרוע מאיראן ועוד כל מיני מרעין בישן
מיקי לוי:
 בוא תנסה להרגיע אותנו
אוריאל רייכמן:
אני ממש לא רוצה להרגיע
אוריאל רייכמן:
 שמי ד"ר אריאל היימן, גיאולוג, קולגה וחבר טוב של זהר שיושב שם, מהמכון למחקרי ביטחון לאומי
אוריאל רייכמן:
 שאלת קודם אם אתה צריך להיות מודאג, לצערי הרב, אתה צריך להיות מודאג מאוד
אוריאל רייכמן:
 חזרתי על זה בתקשורת בשבוע האחרון לא מעט פעמים, אני מציע לכל מקבלי ההחלטות לעקוב חמש דקות ביום אחרי מה שקורה בטורקיה היום
אוריאל רייכמן:
 אמנם המבנים שלנו לא במצב של טורקיה, אבל אנחנו ברמת סיכון דומה לאפקט כמו שזהר הסביר את זה, אנחנו ברמת סיכון גבוהה לאירוע של רעידת אדמה בסדר הגודל הזה
אוריאל רייכמן:
 ההבדל הגדול ביננו לבין טורקיה הוא שבטורקיה, קראתי ש-13,000,000 מושפעים מהאירוע הזה, יחסית לטורקיה זה מספר קטן
אוריאל רייכמן:
 רעידה דומה בישראל תשפיע על כל מדינת ישראל
אוריאל רייכמן:
 ולא יהיה איסטנבול ואנקרה שיעזרו לאזור קרמאנמרש ודיארבקיר, ואנחנו נצטרך לטפל כולנו בעצמנו
אוריאל רייכמן:
 זה הבדל גדול מאוד ולכן רמת הסיכון מבחינתנו הרבה יותר גדולה
אוריאל רייכמן:
      הדבר הנוסף שאני מנסה לאמרו אותו חזור ואמור הוא שאיננו צריכים להתעסק רק בהיערכות שאתם מדברים עליה בפגישה הזאת, אלא צריך גם להתעסק במה יקרה במדינת ישראל, מי ייקח אחריות, מה התוכניות לחמש דקות, ליום, ליומיים ולשבועיים הראשונים
אוריאל רייכמן:
 ואחר כך לתוכנית שיקום ארוך טווח שסוף-סוף מתחילים להתעסק בה במשרד ראש הממשלה כפי שמנהל ועדת ההיגוי אמר לפני שתי דקות
אוריאל רייכמן:
     אנחנו לא נמצאים במקום הזה שבה מדינת ישראל עוסקת בנושא הזה
אוריאל רייכמן:
 קודם דיברה הנציגה ממל"ל ואמרה שהיא שלווה כי כולם נמצאים בדיון
אוריאל רייכמן:
 אם תשאל את ועדת ההיגוי איפה היא יכולה להיות עכשיו, אז אמיר יהב, הוא ועדת ההיגוי
אוריאל רייכמן:
 וקשה לו להיות גם בדיון במל"ל וגם בדיון אצלך
אוריאל רייכמן:
 זה מראה רק את ההתייחסות של מדינת ישראל
אוריאל רייכמן:
 שאל כמה אנשים מתעוררים בבוקר ומלוא עיסוקם הוא באיום האיראני וכמה אנשים מתעוררים בבוקר וכל עיסוקם הוא סיכון רעידת אדמה