GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מורן וולף:
 עיקר הבעיה כמובן בפריפריה החברתית ובפריפריה הגיאוגרפית
מיקי לוי:
תרשמי לעצמך שאני שואל אז מה האלטרנטיבה אם אין מורים
מיקי לוי:
 זה הקטר שמניע את המשק, זה היעד של מדינת ישראל ואנחנו במו ידינו פוגעים בקטר הזה
מיקי לוי:
 ברור לי לחלוטין – אני מקורב לנושא – שמי שלא שולט במתמטיקה חמש יחידות, מצטייני ארבע יחידות, לא יכול להשתלב אחר כך, ואם אין להם הנגשה בעודם לומדים בבית הספר תיכון – ותיכף תעלה שרת החינוך לשעבר, אולי נשאל אותה מה ניתן לעשות, לא מתוך ביקורת אלא מתוך דאגה לעתיד המקצוע הזה, כי הבינה המלאכותית, מדעי המחשב, הולכים וכובשים את העולם
מיכה גולדמן:
אני מכיר היטב את הדוח כי עסקתי בו
מיכה גולדמן:
 אנחנו קודם כול דיברנו פה על אנשים שכבר עושים חמש יחידות מתמטיקה, אבל הם בפריפריה ואין מורים למדעי המחשב
מיכה גולדמן:
 הצענו למשל לימודים מרחוק
מיכה גולדמן:
 יש את זה אבל משום מה, משרד החינוך, לגבי מדעי המחשב שאפשר ללמוד מרחוק, לא עשה
מיכה גולדמן:
 יש לנו המלצות
מיקי לוי:
כמה מתוך ה-5,000, חמש יחידות מתמטיקה, לומדים בפריפריה ואין הנגשה של מורים למחשב?
מיכה גולדמן:
מרביתם
מיקי לוי:
מרביתם? אז קודם כול, אני מעודד
מיקי לוי:
 באמת, אני שונא את המילה פריפריה, לא הצלחתי למצוא משהו יותר מוצלח מזה כי זה מין סטיגמה נוראית בעניין הזה
מיקי לוי:
      אז קודם כול זה מעודד, באמת מעודד, שמרביתם של חמש היחידות זה בפריפריה
מיקי לוי:
 זה פנטסטי, והשאלה איך מנגישים את מדעי המחשב בתיכון
מיקי לוי:
 זה לדעתי אחד מהיעדים שמשרד החינוך צריך להעמיד
מיקי לוי:
 נשאל את שרת החינוך לשעבר, אני לא יודע לתת תשובה
מיקי לוי:
 אני מתנצל, אבל זה היה מאוד חשוב לי
מורן וולף:
אילן מוריץ ממשרדנו ימשיך מכאן לגבי הדוח השני
אילן מוריץ:
שלום
אילן מוריץ:
 תודה, בוקר טוב
אילן מוריץ:
 (שקף: רקע, כוח אדם בהוראה – תכנון, הכשרה והשמה)
אילן מוריץ:
 הדבר השני זה הנושא של תכנון כוח אדם בהוראה, שגם אותו בדקנו
אילן מוריץ:
      בדקנו כמה נקודות
אילן מוריץ:
 מודל החיזוי של משרד החינוך, הוא מנסה לחזות כמה שנים קדימה את ההיצע והביקוש למורים, בגדול את המחסור למורים או איפה יש עודפים
אילן מוריץ:
      הנושא הבעייתי ביותר זה המחסור האיכותי, זאת אומרת מורים שאין להם את ההכשרה הנדרשת ללמד את המקצוע שהם מלמדים
אילן מוריץ:
 בייחוד בדקנו את זה במתמטיקה, עברית ואנגלית, וגם את הנושא של תנאי סף ללימודי הוראה ועד כמה הכשרת המורים היא מתאימה לצורכי מערכת החינוך
אילן מוריץ:
      (שקף: נתוני מפתח)
אילן מוריץ:
 הדבר הבולט פה, בעיקרון, מודל החיזוי הראה מלפני כמה שנים לגבי תשפ"א מחסור במורים במגזר היהודי ועודף משמעותי במגזר הערבי, אבל פה מדובר על מחסור שהוא לא מתייחס מה שנקרא להכשרה של המורים, וזו הבעיה המרכזית באותו מודל חיזוי
אילן מוריץ:
      אפשר לראות מבחינת שיעורי התאמה של מורים, הכוונה שיש להם את ההכשרה, את התעודות וההסמכות הנדרשות ללמד את המקצוע שהם מלמדים, שלמשל בתשע"ח, מתוך כ-9,000 מורים למתמטיקה, בחינוך העל-יסודי רק ל-39% הייתה ההכשרה הנדרשת
אילן מוריץ:
 בעברית, בחינוך העל-יסודי, מתוך 8,150 רק ל-36% הייתה הכשרה נדרשת, ובאנגלית, שם הסתכלנו על כל הרמות, יסודי ועל-יסודי, רק לכ-40% הייתה הכשרה נדרשת
אילן מוריץ:
 תיכף נאמר על זה עוד כמה מילים
אילן מוריץ:
     (שקף: תנאי הקבלה למסלולי הכשרת המורים)
אילן מוריץ:
 בנושא של תנאי סף לקבלת מורים למכללות ולאוניברסיטאות, ראינו בעיקר שני דברים
אילן מוריץ:
 א', שמבחינת הציון הפסיכומטרי הממוצע של מורים במכללות, של סטודנטים להוראה במכללות, הם נמוכים מאשר סטודנטים במכללות במקצועות אחרים, וגם באוניברסיטאות הם נמוכים יותר מאשר סטודנטים למקצועות אחרים
אילן מוריץ:
      בנוסף, סטודנטים שנכנסים להכשרה להוראה לא עוברים – במועד שבדקנו – התייחסות למרכיב התנהגותי אישיותי במסגרת הליך הקבלה
אילן מוריץ:
      עוד מה שמצאנו זה ששלב ההכשרה המעשית שלהם בעצם לא ממש מספק, לא נותן להם את הכלים הנדרשים, לא מאפשר סטודנטים, שבהמשך לא יתאימו לשמש כמורים
אילן מוריץ:
      (שקף: הכשרת מורים)
אילן מוריץ:
 גם כאן ראינו שקיים פער גדול בין דרישות וכישורים שנדרשים ממורה, שאותם הגדיר משרד החינוך עצמו, בין השאר ברפורמות שהוא מוביל והצרכים בשטח לבין בסופו של דבר תוצרי ההכשרה
אילן מוריץ:
      המלצנו לבחון את הפערים האמורים, לגבש קווים מנחים למענה ולהתאים את תוכניות הלימוד וההכשרה למורים לדרישות מערכת החינוך
אילן מוריץ:
      (שקף: תכנון כוח אדם בהוראה)
אילן מוריץ:
 לגבי הליקויים המרכזיים בנושא התכנון, מצאנו את הבעייתיות במודל החיזוי, שגם לא מקיף את כל אוכלוסיית המורים, בזמנו לא התייחס במגזר החרדי ובשלב הקדם-יסודי, זאת אומרת לגננות
אילן מוריץ:
 הבעיה העיקרית, הוא לא התייחס לנושא של המחסור האיכותי, שהוא מידת ההתאמה של המורים למקצוע שהם מלמדים, היקף חוסר ההכשרה
אילן מוריץ:
      כמו שאמרנו קודם והראינו את זה בחינוך העל-יסודי, שיעורם של המורים בעלי ההכשרה המתאימה, פה אנחנו מסתכלים על המורים חסרי ההכשרה
אילן מוריץ:
 בחינוך היסודי המצב אפילו יותר חמור מהחינוך העל-יסודי, כמעט מחצית מהמורים לאנגלית, 60% מהמורים למתמטיקה ו-88% מהמורים לעברית, אין להם את ההכשרה המתאימה ביסודי
אילן מוריץ:
      בחינוך העל-יסודי מדובר על 35% מהמורים לאנגלית, 91% מהמורים למתמטיקה ו-64% מהמורים לעברית, כל אלה שיעורי חוסר ההכשרה
אילן מוריץ:
      הכלי המרכזי של משרד החינוך למורים שאין להם הכשרה והם מלמדים מקצוע, בעצם לתת להם את ההשלמה הנדרשת, להכשיר אותם, זה דבר שנקרא הרחבת הסמכה
אילן מוריץ:
 אלה לימודים דו-שנתיים במכללה להוראה או באוניברסיטה, שהם בעצם מאפשרים את השלמת ההכשרה הנדרשת וגם קבלה של רישיון הוראה במקצוע
אילן מוריץ:
 זה יותר מתאים לעניין של השלב העל-יסודי, רישיון הוראה
אילן מוריץ:
     בכל אופן, השימוש הוא נקודתי, הוא מצומצם
אילן מוריץ:
 מדובר על היקפים מאוד קטנים של מורים שעושים את ההכשרה, הכוונה במימון של משרד החינוך, והאלטרנטיבה האחרת היא שהם יעשו את זה על חשבונם ועל חשבון זמנם, אבל אין בעיקרון למורים תמריץ לעשות את זה על חשבונם, והפעילות הממוסדת של משרד החינוך פה היא מאוד נמוכה
אילן מוריץ:
     (שקף: תכנון כוח אדם בהוראה – המלצות)
אילן מוריץ:
 מה שהמלצנו זה קודם כול לדייק את מודל החיזוי, לעדכן אותו כדי שהוא יכלול את כל אוכלוסיות המורים הרלוונטיות, וגם כמובן להכניס בו את רכיב המחסור האיכותי כדי שהוא יוכל לצפות כמה שנים קדימה את העודף או המחסור במורים שיש להם גם את ההכשרה המתאימה
אילן מוריץ:
 בהתאם, גם לגבש תוכניות שיאפשרו את השלמת ההכשרה של המורים האלה ולהרחיב ככל האפשר את ההיקף של הרחבות ההסמכה שזה הכלי הטוב ביותר שיש כיום בידי משרד החינוך
אילן מוריץ:
      (שקף: סיכום)
אילן מוריץ:
 זה הסיכום
אילן מוריץ:
 אנחנו מציגים את המשמעות, שלחלק ניכר מהמורים בחינוך היסודי והעל-יסודי אין את ההכשרה, זה בעצם פוגע בתלמידים ועלול לגרום נזק לטווח ארוך בכל הנוגע לאיכות הידע וגם למיומנויות שהם ירכשו להמשך הדרך
אילן מוריץ:
 השלמת ההכשרה של המורים האלה צריכה להיות נדבך מרכזי בתכנון כוח אדם בהוראה
אילן מוריץ:
      גם בנושא המיומנויות שנדרשות ושהוצגו קודם לכן על ידי מורן, מערכת החינוך צריכה להטמיע, לצד ידע בתחומי דעת שונים, גם את המיומנויות שיהיו להם נחוצות בכל תחומי החיים – חברתיים, אישיים ומקצועיים
אילן מוריץ:
      הנושא של ההערכה החיצונית, בעיקר בחינות הבגרות, עדיין משמש מצפן למערכת החינוך כדי להתוות מדיניות
אילן מוריץ:
 לכן המשרד גם יכול לעשות שימוש בכלי הזה כדי בעצם לכוון את המערכת להקניית יותר מיומנויות בזה שהוא ישלב את הנושא הזה בצורה יותר הדוקה בבחינות הבגרות
אילן מוריץ:
 תודה רבה
מיקי לוי:
 סביר שהייתי נותן עכשיו לאנשי משרד החינוך להגיב אבל מכיוון שהשרה לשעבר - - -
פלורינה הלמן לוין:
היא רוצה להגיע פיזית
מיקי לוי:
היא רוצה לבוא פיזית ולהגיב, מאה אחוז, אנחנו נמתין לה ברצון
מיקי לוי:
 אני מבקש להעביר את זכות הדיבור לאנשי משרד החינוך
מיקי לוי:
 אני רק יכול להגיד, נאמר פה ככה בחצי פה על ידי אנשי משרד מבקר המדינה שבהינף יד מבטלים תוכניות לימוד שהושקעו בהן שעות, ימים, חודשים, לפעמים גם שנים, ראינו את זה וזה ממש מתסכל אותי, וזה לא פוליטי, אני רק אומר את זה כעובדה
מיקי לוי:
 ביטול תוכניות לימוד, ראינו לאחרונה בחילופי השרים, ממש בהינף יד, ממש ממש מתסכל
קריאה:
חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון רוצה להתייחס
מיקי לוי:
אני מבקש את סליחתם של אנשי משרד החינוך
מיקי לוי:
 אני גם אבקש את השרה לשעבר, אם היא שומעת אותי, להתייחס האם בחינות הבגרות, ריבוי בחינות או הקטנה שלהן מגדיל את הפער מן העולם או למידה משמעותית מצמצמת את הפער מן העולם
מיקי לוי:
 בוקר טוב, יפעת, ברוכה הבאה
מיקי לוי:
 בבקשה, הבמה שלך
יפעת שאשא ביטון:
בוקר טוב לכולם
יפעת שאשא ביטון:
 תודה על הדיון החשוב הזה
יפעת שאשא ביטון:
 אני גם אגיע פיזית לאולם הדיונים, אבל היה חשוב לי להתייחס לכמה סוגיות שעלו כאן
יפעת שאשא ביטון:
      אתחיל דווקא מהסוף, ממה שאתה הצגת, אדוני היושב-ראש, לגבי הנושא של מיומנויות, ובכלל הרלוונטיות של מה שלומדים היום בתוך מערכת החינוך להכשרה שבאמת הילדים צריכים כשהם יוצאים אחר כך לחיים האזרחיים, לחיים המקצועיים שלהם, לחיים האקדמיים שלהם
יפעת שאשא ביטון:
      ומה שעשינו בשנה וחצי האחרונות, שמתכתב גם עם מה שמופיע בדוח המבקר, הוא הפיכה של מערך הלמידה לרלוונטי יותר למציאות של היום, ומכאן נגזרה בעצם הרפורמה בבגרויות שהתייחסה לא רק לידע אלא בעיקר למיומנויות שהילדים מקבלים
יפעת שאשא ביטון:
     צריך לומר את האמת, וכל מי שנמצא כאן – אני רואה גם בזום וגם סביב השולחן – יודע שבסוף, אנחנו נמצאים במציאות שיש בה התפוצצות של מידע
יפעת שאשא ביטון:
 זה לא משנה כמה אנחנו נלמד – נלמד שנה, שנתיים, חמש, עשר, נלמד 24 שעות ביממה – אנחנו לא נוכל לעולם להקיף את כל הידע שיש
יפעת שאשא ביטון:
 ולכן, מה שאנחנו צריכים לעשות זה שהלמידה שמתרחשת בתוך מערכת החינוך תהיה משמעותית יותר, תהיה חווייתית, כדי שהילדים יוכלו לקחת ממנה לטווח הארוך, ובעיקר כזו שתעניק להם מיומנויות כדי שהם יוכלו ללמוד לבד כל נושא, כל תוכן שהם פוגשים, לדעת לארגן את כל המידע שהם פוגשים כל הזמן – בין אם זה בסמארטפון שלהם ובין אם זה במחשב או בטקסטים כתובים או בכל מקור מידע אחר – להיות מסוגלים להביע את זה בעל-פה
יפעת שאשא ביטון:
 הנושא של הפרזנטציה, יכולת ההבעה של הילדים, במיוחד בעידן הדיגיטלי שאנחנו יודעים שהם לרוב מתכתבים בווטסאפים ואנחנו מכירים גם את השפה שם
יפעת שאשא ביטון:
 היכולת שלהם לבוא ולהביע את עצמם בעל-פה ולתת רעיון בצורה מסודרת זו מיומנות כל כך חשובה היום בעולם התעסוקה, שגם לזה אנחנו התייחסנו
יפעת שאשא ביטון:
      כמו שאמרת, אנחנו ראינו את השר החדש נכנס ואמר שהוא לא מאמין בדברים האלה והוא מבטל את זה
יפעת שאשא ביטון:
 אני לא רוצה להיכנס כאן לפוליטיקה אבל אני מאמינה שככל שהוא ישב וידבר עם אנשי המשרד, שאת חלקם גם אני רואה כאן על המסכים, הוא יבין שאין מנוס, אין דרך אחרת אם אנחנו רוצים להצעיד את מערכת החינוך קדימה ואם אנחנו רוצים לתת מענה טוב ונכון למה שהעלה המבקר גם בדוח שלו, שהוא מאוד חשוב ואני חושבת שגם מאוד מדויק מבחינת איך שהוא הציג את הדברים
יפעת שאשא ביטון:
      לגבי העניין של מדעי המחשב, שמעתי שדיברתם עליו, אנחנו בשנה שעברה נתנו אפשרות שמדעי המחשב יילמדו גם שלוש יחידות
יפעת שאשא ביטון:
 עד היום, מדעי המחשב נלמדו רק חמש יחידות, ואז זה בעצם היה מכוון לאוכלוסייה מאוד מסוימת
יפעת שאשא ביטון:
 כדי לצמצם את הפערים, כדי לאפשר ליותר ילדים לחוות את הלמידה הזו  פתחנו את זה לשלוש יחידות ואנחנו רואים את ההבדלים גם בשטח
יפעת שאשא ביטון:
      מבחינת הכשרת מורים, אין שאלה שכל תהליך שקורה בתוך מערכת החינוך חייב להיעשות במקביל גם במסלול של הכשרת מורים, זה גם ההתאמה של מסלולי ההכשרה וגם האם אנחנו מתייחסים למחסור במורים
יפעת שאשא ביטון:
 אנחנו יצרנו קיצור הכשרה וטיוב שלה באופן כזה שיש מסלול ללימודים של חמש שנים, ששם אתה בתואר ראשון, שני ותעודת הוראה ביחד
יפעת שאשא ביטון:
 רק כדי לסבר את האוזן למי שלא מכיר ויודע, B
יפעת שאשא ביטון:
Ed שזה תואר ראשון ותעודת הוראה זה ארבע שנים, זאת אומרת אם אנחנו נותנים את המסלול של חמש שנים אנחנו גם מכניסים לתוך המערכת מורים עם תואר שני, שזה כבר השכלה אחרת, וגם אנחנו מאפשרים אקדמיזציה גבוהה יותר של מערך עובדי ההוראה, שזה משפיע על המעמד, על השכר ובכלל על כל המעטפת, שזה היה תהליך חשוב, אני מאוד מקווה שישמרו עליו
יפעת שאשא ביטון:
     לגבי העניין של הרחבת הסמכה,  בסוף, הרחבת הסמכה זה הסבת אקדמאים
יפעת שאשא ביטון:
 הסבת אקדמאים היא לא רק למי שנמצא בתוך מערכת החינוך
יפעת שאשא ביטון:
 כל אדם שעשה תואר בדיסציפלינה ורוצה לקבל תעודת הוראה, הוא הולך ועושה הסבת אקדמאים
יפעת שאשא ביטון:
      אני מסכימה שזה אחד המסלולים המהירים שבעיניי עוד אפשר לקצר אותו לנוכח המחסור שיש לנו היום בכוח אדם כדי להכניס יותר עובדי הוראה לתוך מערכת החינוך, אבל זה לבדו – אגב, זה מערך שעובד הרבה מאוד שנים, אני בזמנו גם ניהלתי מערך כזה – זה לבדו לא עושה את ההבדל
יפעת שאשא ביטון:
      בתוך מערכת החינוך אנחנו פעלנו כדי להגדיל את שכר המורים
יפעת שאשא ביטון:
 אם אתם זוכרים, הסכם השכר, דיברנו על מעמד המורה ועל כל מערך היחסים של הורים, מורים, תלמידים, הקשר שבין המטה לבין השטח, הנושא של הגמישות הניהולית והפדגוגית שגם היא מופיעה אגב בדוח המבקר והיא נקודה מאוד מאוד חשובה
יפעת שאשא ביטון:
 עשינו הרבה מאוד צעדים ויש עוד המון המון לעשות כדי שאנחנו נוכל להגיע למצב כזה שיותר אנשים ירצו להגיע ללמוד הוראה וכאלה שירצו לעשות הסבת אקדמאים להוראה ולהיכנס לתוך מערכת החינוך
יפעת שאשא ביטון:
      אלה הרבה מאוד ערוצי פעולה מקבילים, אין לנו את הפריבילגיה במציאות שבה נמצא היום מערך החינוך להגיד נעשה את זה בשלבים – קודם את זה ואחר כך את זה ואחר כך נתקדם
יפעת שאשא ביטון:
 לא
יפעת שאשא ביטון:
 אנחנו חייבים לפעול בהרבה מאוד ערוצים מקבילים אם אנחנו רוצים באמת לתת מענה למערכת החינוך ולא להעמיק את המשבר שקיים היום
יפעת שאשא ביטון:
      אלה פחות או יותר הסוגיות שראיתי שהתייחסתם אליהן
יפעת שאשא ביטון:
 אני כמובן אמשיך ואקשיב בזום, ומייד כשאגיע אני אכנס פנימה לתוך הדיון עצמו, אבל חשוב לי לומר שמערכת החינוך, היא נמצאת במשבר מתמשך של הרבה מאוד שנים
יפעת שאשא ביטון:
 הקורונה באה ונתנה סטירה חזקה מאוד למערכת, היא הציפה הרבה מאוד דברים, היא גם הייתה הזדמנות מאוד טובה לקחת את הדברים שעוד אפשר לתקן ולהתחיל לעשות את התיקונים עכשיו
יפעת שאשא ביטון:
      וזה מה שעשינו, ואני חושבת שמי שיבוא וייקח את זה יחד עם החינוך המיוחד ויחד עם עוד הרבה מאוד סוגיות שיש במערכת וימשיך את התהליכים שאנחנו התחלנו, רק ככה נוכל לייצר יציבות, נוכל להעלות את המערכת באמת על מסלול של התפתחות קדימה, והכי חשוב, להפוך את המערכת לכזו שהיא רלוונטית לילדים
יפעת שאשא ביטון:
 אם היא לא תהיה רלוונטית לילדים, אני אומרת לך, אדוני היושב-ראש, אנחנו נאבד את האוכלוסיות הטובות בתוך המערכת הציבורית ואנחנו לא באמת ניתן לילדים שלנו את מה שאנחנו רוצים, ואתם תמשיכו לראות, זה משפיע על קשב וריכוז
יפעת שאשא ביטון:
 קשב וריכוז זה לא רק חינוך מיוחד, זה גם ילדים שמשתעממים כי הם לא מוצאים את עצמם בתוך המערך הזה, וזה משפיע על ההתנהגויות וזה משפיע על הלימוד ויש לזה כל כך הרבה אדוות, שבעניי זו הליבה של הכול, לראות איך אנחנו הופכים את מערכת החינוך לרלוונטית עבור הילדים, עבור המורים, וגם ההורים ירגישו שהם יכולים להיות בשקט כשהילדים שלהם מגיעים לבית הספר
מיקי לוי:
תודה רבה על הדברים החשובים שלך
מיקי לוי:
 אנחנו נצפה לך בכיליון עיניים כדי שתשמיעי גם את קולך, אם תספיקי להגיע, באולם הוועדה
מיקי לוי:
 אני מבקש להעביר את זכות הדיבור למשרד החינוך
מיקי לוי:
 בבקשה, אפרת
מיקי לוי:
 שלום וברכה
מיקי לוי:
 ברוכה הבאה, הצלחת להגיע
אפרת צנגן:
שלום
אפרת צנגן:
 אני אפרת צנגן, מנהלת אגף אסטרטגיה במשרד החינוך
אפרת צנגן:
 יתייחסו לדוח של היערכות לשוק העבודה המשתנה גם יובל אוליבסטון מהמזכירות הפדגוגית, מוהנא פארס ממינהל חינוך טכנולוגי, וגם דוד רטנר מראמ"ה נמצא כאן איתנו
אפרת צנגן:
      אני אתייחס בקצרה, התבקשנו להתייחס בקצרה
אפרת צנגן:
 קודם כול, לדברים שנאמרו לגבי המדיניות המוסכמת, זה דוח שאנחנו נמצאים לגביו בדיונים עם המבקר, בהלוך ושוב עם המבקר כבר מלפני שנתיים וחצי, ובזמן כתיבת הדוח בעצם הסתיים גיבוש של מדיניות, של מסמך תפיסת למידה שכולל בתוכו המשגה והגדרה של 13 המיומנויות שמשרד החינוך רוצה להקנות ולפתח אצל התלמידים של מערכת החינוך ואצל הבוגרים, 13 מיומנויות שנאמר בדוח, הן בעצם מדיניות מוסכמת ושפה משותפת בתוך משרד החינוך ובתוך מערכת החינוך
אפרת צנגן:
      זו השפה המשותפת, היא גובשה במשך שנתיים, מ-2018 עד 2020, היא פורסמה ונמצאת בפורטלים של משרד החינוך ונמצאת בתהליכי הטמעה בכמה ערוצים
אפרת צנגן:
 ידברו על זה המזכירות הפדגוגית, על תוכניות הלימודים, והטמעה בתוכניות הלימודים, מדידה והערכה, ראמ"ה ידברו על זה, וגם ידברו במינהל חינוך טכנולוגי על מספר תהליכים ומספר תוכניות שמקדמות מיומנויות, אבל חשוב כן לציין את אותה מדיניות ואת אותה תפיסת למידה שמשרד החינוך מקדם להקניית מיומנויות
אפרת צנגן:
      אנחנו מודעים בהחלט למצבנו בפיזה, ודווקא משום כך ודווקא בשביל הדברים האלה אנחנו מקדמים את אותה מדיניות
אפרת צנגן:
 השרה לשעבר ציינה את הרפורמה וגם את התהליכים שקורים בתוך תהליכי הערכה, בתוך בחינות הבגרות אבל גם מחוץ – משימות שונות, כלי הערכה פנימיים וחיצוניים להערכת מיומנויות
אפרת צנגן:
 צריך לציין את כל הדברים האלה ולהדגיש אותם, המשרד נמצא בתהליכים מתמשכים ומאומצים לקידום הנושא של מיומנויות וגם קיימת אותה שפה משותפת ואחידה למשרד
מיקי לוי:
 תגידי לי מי מבחינתכם – ד"ר אהרון שחר?
אפרת צנגן:
ימשיך אותי יובל אוליבסטון מהמזכירות הפדגוגית לגבי הטמעה בתוכניות לימודים
מיקי לוי:
אז אם מי מכם ייתקל בשאלה שלי שיוכל להשיב עליה, האם ריבוי בחינות הבגרות – החזירו אותן עכשיו – או למידה משמעותית יעלו את הרמה שלנו בפיזה או יקטינו את הרמה? אם יש בכלל מחקר בעניין הזה או חוות דעת, אני אשמח מאוד לשמוע
אפרת צנגן:
אולי אני אציין בקצרה
מיקי לוי:
כי ראיתי איך מבטלים, בצ'יק
אפרת צנגן:
אני אציין בקצרה שקידום מיומנויות לא נעשה
אפרת צנגן:
 צריך כלי הערכה מגוונים, אנחנו יודעים להגיד על פי המחקר, יש אצלנו – גם נעשה בעולם וגם בארץ מחקר די רחב, וגם משרד החינוך הסתמך על המחקרים האלה – כלי הערכה מגוונים נדרשים להערכת מיומנויות ולקידום מיומנויות, בכלל להוראה ולמידה של מיומנויות, לא רק בחינות אבל גם בחינות – בחינות, משימות, מטלות, עבודות
מיקי לוי:
אבל נראה לי שהשארתם בסך הכול את הבחינה ברמה מושכלת
אפרת צנגן:
יש גיוון של כלי הערכה והמשרד גם מודע לדברים האלה ועובד על הדברים האלה, יתייחסו גם בהמשך, אבל גם צריך גיוון של כלי הערכה וזה מה שמדובר גם בעולם במחקר
מיקי לוי:
בבקשה, הדובר הבא ממשרד החינוך
מיקי לוי:
 בוקר טוב
יובל אוליבסטון:
בוקר טוב
יובל אוליבסטון:
 יובל אוליבסטון, סגן יושב-ראש המזכירות הפדגוגית
יובל אוליבסטון:
 אני אציג את הזווית הפדגוגית של העשייה
יובל אוליבסטון:
 במזכירות הפדגוגית יש לנו מטרה כפולה
יובל אוליבסטון:
 מצד אחד, לכוון את המורים לרף גבוה ולפתח את המקצועיות שלהם, ומצד שני, ליצור עבורם כלים מקצועיים פשוטים לשימוש כדי לעודד ולקדם את השינוי המתבקש בתרבות ההוראה
יובל אוליבסטון:
      הדוח שהוצג פה, אני חייב לומר שמאז הוא הוצג ולמדנו אותו, יש התקדמות מאוד משמעותית בכמה מישורים, ואני רוצה להציג אותם
יובל אוליבסטון:
     ראשית, כמו שיפעת ציינה, הייתה עבודה מאוד משמעותית בעיצוב מדיניות והוכן מסמך מיומנויות מפורט של דמות הבוגר והבוגרת, עם 13 מיומנויות מפורטות, עם רכיבי ליבה, עם תיאור של הטמעת המיומנויות האלה ורכיבי הליבה בכל אחת מחטיבות הגיל
יובל אוליבסטון:
      ביצענו תהליך למידה מאוד מעמיק של המסמך, כל המפמ"רים בנפרד וביחד, וניתחנו את המשמעויות שלו בכל תחומי הדעת
יובל אוליבסטון:
 פתחנו במהלך העמקת ההטמעה של המיומנויות בכל תחומי הדעת
יובל אוליבסטון:
 יש לומר שבכל תוכנית לימודים, גם הישנות, יש מיומנויות אבל שם בעיקר היו מיומנויות תחומים
יובל אוליבסטון:
 במהלך הזה הדגש עובר למיומנויות גנריות, כמו פיתוח לימוד עצמאי, אוריינות לשונית, מתמטית, דיגיטלית, חשיבה ביקורתית, עבודה שיתופית וכל מה שהוזכר קודם, עם דגש עיקרי על חטיבת הביניים
יובל אוליבסטון:
     פתחנו במהלך מעמיק של התאמת תוכניות הלימודים להטמעת המיומנויות
יובל אוליבסטון:
 דוגמאות קטנות אני אתן מאגף מדעים
יובל אוליבסטון:
 גם מתמטיקה וגם כל מקצועות המדעים השונים עשו את ההתאמה הזאת, באגף שפות נעשתה עבודה מאוד רצינית
יובל אוליבסטון:
 בסופו של דבר, כל עשייה באגף שפות מתרחשת סביב עבודה על מיומנויות
יובל אוליבסטון:
 יש התמקדות בשפה דבורה, בחינות הבגרות שונו לבחינה מתוקשבת באנגלית, יש תוכניות של צמצום פערים, אוריינות לשונית בחברה הערבית בכל השפות, גם ערבית וגם בעברית
יובל אוליבסטון:
 הרבה תוכניות לימודים עודכנו בסטנדרטים בין-לאומיים כמו CEFR מי שמכיר, התאמת ספרי הלימוד בשפות וכל חומרי ההוראה שנכתבו מאז, גם ביסודי, גם בחטיבה וגם בבגרות, תוך עבודה משותפת עם ראמ"ה וכמובן שינוי של הפיתוח המקצועי שאני אזכיר עוד רגע
יובל אוליבסטון:
     שינוי תוכנית לימודים זה מהלך ארוך, הוא כולל עבודה מאוד מורכבת עם יועצים ואקדמאים ומומחים מכיוונים שונים, והוא דורש המון המון זמן
יובל אוליבסטון:
 אלה שחודשו בינתיים, מעבר למה שהזכרתי בשפות ובמדעים – גם אזרחות חטיבת הביניים, מתמטיקה ממש לאחרונה, עם דגש על אוריינות מתמטית בחטיבת הביניים ובשלוש יחידות לימוד כמו שגם השרה הקודמת הזכירה, תנ"ך חמ"ד לחטיבת ביניים וחטיבה עליונה, מולדת חברה ואזרחות ביסודי, כל אלה כבר שונו, והמיומנויות הוטמעו בהם בצורה דרמטית
יובל אוליבסטון:
      עכשיו, תוך כדי עבודה נמצאים גם ביולוגיה בחטיבה עליונה, היסטוריה בחברה הערבית, מתמטיקה ביסודי, ותוכנית לשינוי האקלים
יובל אוליבסטון:
     מכיוון שהסיפור של שינוי תוכנית לימודים לוקח המון המון זמן, במקביל פיתחנו המון חומרי למידה והוראה
יובל אוליבסטון:
 הרבה משאבים הוקצו – גם פדגוגיים וגם משאבים אחרים – לטובת הטמעה של המיומנויות בתוך תוכניות ההוראה והלמידה, הרבה מאוד תוכניות במתמטיקה, שפות ומדעים, השתנו
יובל אוליבסטון:
 יש שימוש הולך וגובר, היום כמעט 20% מהתלמידים משתמשים בקורסים שפיתחנו בשנה הקודמת, קורסים דיגיטליים במקצועות האלה, פיתחנו קורסים לבגרות בספרות, בהיסטוריה ובתנ"ך בכמה מגזרים והשימוש בהם עולה פי 3
יובל אוליבסטון:
5 בשנה האחרונה
יובל אוליבסטון:
      פיתחנו מעל 400 יחידות הוראה מקוונות, שהן מעל 2,000 שיעורים ב-14 תחומי דעת שונים, ביסודי ובחטיבת הביניים, בפלטפורמה מיוחדת ששם יש דגש של טיוב מיומנויות בכל פריט הוראה
יובל אוליבסטון:
 כל פריט הוראה מטויב באופן נפרד, יש בו את כל המיומנויות שהוא מקדם ואפשר לבחור מיומנות שאותה רוצים לקדם בשיעור ואז עולים לך באופן אוטומטי כל הפריטים שרלוונטיים לאותה מיומנות ואפשר ככה לקדם באופן מאוד מאוד מקצועי את הוראת המיומנויות
יובל אוליבסטון:
     הפלטפורמה הזאת נמצאת בשימוש של אלפי מורים בכל תחום דעת בנפרד, סך הכול עשרות אלפי מורים בכל תחומי הדעת
יובל אוליבסטון:
      פיתחנו בשנה האחרונה עשרות משימות ביצוע דיגיטליות יחד עם ראמ"ה, הן בעצם המרה של בחינות הבגרות, הן ממוקדות בידע, משימות ביצוע שממוקדות במיומנויות
יובל אוליבסטון:
 שלב ראשון במקצועות ההומניסטיקה, בהמשך אני מקווה שיהיה בשאר המקצועות, נכתבו בעבודה משותפת עם ראמ"ה, כמו לדוגמה: כתיבת נייר עמדה, הכנת פרזנטציה, הקלטת הסכת פודקאסט, וכדומה
יובל אוליבסטון:
      בכלל בשנה האחרונה בוצעו המון שינויים בגמישות, גם במספר בחינות הבגרות, גם במרכיבים הפדגוגיים שלהם, ובדגש בעיקר על הערכת המיומנויות
יובל אוליבסטון:
      מילה על הכשרת המורים, שזה הדבר המרכזי מכיוון שבסופו של דבר צריך לשנות את תרבות ההוראה
יובל אוליבסטון:
 היום אנחנו עובדים בכמה פלטפורמות, בין השאר גם בכוורת וגם באיחוד מול ייחוד, ובעוד כמה תוכניות מיוחדות של הכשרות מורים שמשתתפים בהן עשרות אלפי מורים בשנה, הדגש הוא על התמקצעות במיומנויות, חלקן רק על זה וחלקן בשילוב שלהן בתוך תחומי הדעת השונים
יובל אוליבסטון:
      אני אסיים ואני אומר שהצגנו כאן שינויים משמעותיים שהתרחשו מאז פרסום הדוח אבל בהחלט נדרשת עוד עבודה רבה לפיתוח תוכניות נוספות ובעיקר בהטמעה שלהן בתוך אולם המורים
יובל אוליבסטון:
 זה דבר שלוקח המון שנים, זה לא דבר פשוט אבל אנחנו עובדים על זה מאוד קשה כי אנחנו מאמינים מאוד במסקנות של הדוח שהוצגו כאן
יובל אוליבסטון:
 תודה
מיקי לוי:
 אני מבקש – אני לא יודע אם ממך או מהדוברים אחריך – להתייחס לשני נושאים נוספים שהוועדה מבקשת
מיקי לוי:
 איך מתגברים על המחסור שמלווה אותנו לאורך שנים במורים למתמטיקה ולאנגלית, שזה הבסיס למדעי המחשב, ובכלל לפריצת דרך בחוץ, כמעט בכל סוגי העבודות שנדרשים אליהן?     ונכון, ירדו הבחינות הפסיכומטריות, המאוד מאוד מפחידות לחלק מאיתנו, רק חוגים מסוימים עדיין עושים למיטב ידיעתי בחינות פסיכומטריות, רפואה - - -
מיכה גולדמן:
לא
מיכה גולדמן:
 כולם עושים
מיקי לוי:
כולם ביטלו?
פלורינה הלמן לוין:
לא
פלורינה הלמן לוין:
 כולם עושים
מיכה גולדמן:
אולי במכללות
מיקי לוי:
יכול להיות, בסדר, אז טעות שלי
מיקי לוי:
 אבל, למיטב ידיעתי, בחינות קבלה למקומות עבודה
מיקי לוי:
 אתם יודעים מה, בחינה של שלושה ימים לקבלה לאל על, קורס דיילים
מיקי לוי:
 לקורס דיילים קשה להתקבל בלי לעבור את הבחינה הזאת
מיקי לוי:
 אני אומר לכם את זה מידיעה – לא אישית שלי, של הבת שלי או של אחד מהיועצים שלי שיושב פה
מיקי לוי:
 האם זה נלקח בחשבון? כי זה התאמה לשוק העבודה, ממש
יובל אוליבסטון:
נמצאת פה איריס ממינהל עובדי הוראה, אני חושב שהיא תתייחס לנושא חוסרי המורים והמשמעות של כניסה להוראה
מיקי לוי:
 יכול להיות שאין תשובה
מיקי לוי:
 כל מיני מכונים מכשירים, לא לפסיכומטרי אלא לאותה בחינה לקבלה לעבודה, לקורס דיילים, לקורס אני לא יודע איזה, כמעט כל מוסד עושה התאמה כזו
מיקי לוי:
 בוקר אור, ברוכה הבאה
איריס וולף:
בוקר טוב
איריס וולף:
 שמי איריס וולף, אני מגיעה ממינהל עובדי הוראה, אני עומדת בראש אגף בכיר להכשרה וכניסה להוראה
איריס וולף:
 אני אתייחס ברשותך לחלק הראשון של השאלה שלך, אני מניחה שאחר כך עוד אתבקש להתייחס בסוגיות האחרות שאילן העלה במצגת שלו
איריס וולף:
     לגבי המחסור, שהוא כאמור כמו שאמרה השרה לשעבר, אירוע לאומי אקוטי חשוב ואנחנו מטפלים בו בהרבה מאוד ערוצים, אני אתייחס למתמטיקה ולאנגלית, ששאלת באופן ספציפי
איריס וולף:
      הדרכים שלנו הן הרבה פעמים בפנייה לאוכלוסיות ספציפיות שאנחנו מאתרים, אנחנו עושים ממש ריצ'ינג אאוט גם למוסבי הייטק ומעבירים אותם תהליך של הסבת אקדמאים כדי להכשיר אותם להוראה
איריס וולף:
 אנחנו עובדים עם משרד הקליטה למול עולים חדשים ממדינות אנגלוסקסיות כדי להעביר אותם אלינו ובעצם להפנות אותם להסבת אקדמאים לאנגלית
איריס וולף:
      ולצד הדברים שאמרה השרה לשעבר, כמו הסכם השכר ונושאים גדולים וחשובים שקשורים למעמד המורה, הדרך שלנו היא לטרגט אוכלוסיות ובעצם להביא אותם אל ההוראה ואחר כך כמובן להפנות ככל שניתן לאזורים שבהם יש מחסור
איריס וולף:
      לגבי שאלת המיון, נמצאים פה גם נציגי מל"ג, אני רואה כאן את בתיה הקלמן שאולי תרצה גם להרחיב
איריס וולף:
 אני רק אומר שמתווה ההכשרה העדכני החדש, מתווה ודמני-ענבר, מדבר על כניסה להוראה שנשענת על מיון אישיותי, שבודק בעצם מיומנויות מסוג אחר, והמוסדות האקדמיים בעצם נדרשים מזה שנתיים – יש להם עוד שנה להטמיע את התהליך עד תום – נדרשים לעבור למיון אישיותי כאיזושהי תפיסה שמסתכלת על מיומנויות ועל יכולות הוראה בהרבה מאוד רמות, לצד מיונים קוגניטיביים שהכרנו עד כה
איריס וולף:
 בתיה, אולי תרצי להרחיב כאן
בתיה הקלמן:
שלום
בתיה הקלמן:
 נעים מאוד
בתיה הקלמן:
 יש פה איזושהי תקלה
קריאה:
יש פה מישהו מהמל"ג שיכול לדבר? שירה אפרת
קריאה:
 יש פה מישהו נוסף שיוכל להתייחס במקום בתיה בשלב זה?
מיקי לוי:
אם אין קשר, בואו נמשיך עם הדוברת הנוכחית
איריס וולף:
אני אשמח להמשיך, לעבור בעצם לנושאים שאילן העלה
מיקי לוי:
תעברי
מיקי לוי:
 אנחנו נחזור אליה אחר כך
איריס וולף:
אני ממשיכה להתייחס על פי סדר המצגת
איריס וולף:
 הנושא הראשון שעלה היה סוגיית החיזוי