GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יבגני סובה:
- - אני רק ניסיתי להשיב לך בחצי תשובה, שלא כול דבר שהצגת קורה כאן, בכנסת
יבגני סובה:
 אין שום קשר בין החלטה לשחרר פעיל כזה או אחר, סייען או לא סייען - -
עידן עמדי:
ברור לי שלא אבל בסוף - -
יבגני סובה:
לא, אני לא מתווכח
עידן עמדי:
אני גם לא מתווכח
עידן עמדי:
 בסוף, אנחנו בוחרים נציגי ציבור כדי שיעשו את העבודה הזאת ושישאלו שאלות קשות
עידן עמדי:
 הרי לא הגיוני שאנחנו כאזרחים – הרי אני זמר בעבודתי, ואני לא צריך להסתובב בין צוותי משא ומתן ולנסות לדלות מידע ולפגוש את ראש הממשלה ההוא או ראש הממשלה הזה
עידן עמדי:
 זו העבודה שלכם
עידן עמדי:
 לדבר פה על האויב שלנו כאילו אפשר לנהל איתו איזה מאבק דרך הרשתות בשקט או ברעש – חבר'ה, עשינו את זה אבל זה גם לא רלוונטי כי הוא לא מבין את זה, הוא עובד ממקום אחר, הוא עובד ממקום אידיאולוגי, כמה שקשה לנו לשמוע את זה
עידן עמדי:
 ג'יהאד זה משהו אחר, והגיע הזמן שגם אנחנו נעבוד ממקום אידיאולוגי
יבגני סובה:
תראה עידן, אתמול היה דיון במליאה של 40 חתימות בהשתתפות ראש הממשלה
יבגני סובה:
 אנחנו אמרנו שלא יתכן שכשממשלה מציגה דרך להילחם בטרור, כשנהרגים אנשים ביהודה ושומרון, אנשי חמאס בעזה חוגגים, מחלקים שם סוכריות ומרגישים חסינים
יבגני סובה:
 לא מקובל עלינו, פשוט לא מקובל
יבגני סובה:
 זה עניין של הרתעה
יבגני סובה:
 אתה בונה את זה לאורך שנים ויכול לאבד את זה ביומיים
יבגני סובה:
      אז לכן, אלה הדברים - -
מיקי לוי:
לא, לא, אני נורא מבקש, אני מאוד סבלני
עידן עמדי:
אני מתנצל
יבגני סובה:
מעלים את הסוגיות האלה
יבגני סובה:
 אנחנו שמענו חלק מהדברים גם היום, ובהמשך אנחנו נעלה את זה בכלים שיש ברשותנו כחברי כנסת, בהצעות לסדר, בבקשה של דיונים בתוך הוועדות, וכמובן שכך נפעל
יבגני סובה:
 אני מקווה שבדיון הבא בנושא הזה אני מקווה לראות גם אנשי קואליציה
יבגני סובה:
 אני לא יודע מי חברי הוועדה הזאת - -
מיה אוחנה מורנו:
אני אגיד דבר קטן בהמשך דבריך: כשיושבת ועדת החוץ והביטחון ואומרת לנו, לאזרחים, תרימו קול זעקה כי אנחנו צריכים את הקול שלכם כדי או לצאת למבצע צבאי או לעשות עסקה – שם איבדנו את זה כמדיניות
מיה אוחנה מורנו:
 יש עוד דרכים וכן, נכון שאמנם חברי הכנסת עובדים אצל כלל הציבור והוועדה הזאת היא כבוד ענק לדבר הזה, של להציף את השאלה הזאת
מיה אוחנה מורנו:
 זה מה שקורה כאן, וזה מה שצריך לצאת מכאן – לא מחשבות ותהיות אלא אמירה
מיקי לוי:
     אני מבקש לסכם
מיקי לוי:
 זה תם ולא נשלם, זה ברור לחלוטין, אין לי אמירה אחרת
מיקי לוי:
 אבל הביקורת של מבקר המדינה היא לגיטימית, היא מבוצעת על פי חוק וראוי שתבוצע
מיקי לוי:
 הרשות המבצעת, שהיא הממשלה על פי חוק, הבית הזה, הרשות המחוקקת בודקת את המהלכים שלה קבוע, אין מה לעשות, וזה בשלל נושאים
מיקי לוי:
     הביקורת עסקה במעטפת, לא במהות, עם כול הכבוד
מיקי לוי:
 הסיפור של תכניות, הסיפור של העסקה, ואני ביקשתי ואני אומר את זה פה, על השולחן – נושא ההעסקה של היועץ, ההערות של ההעסקה, שמעתי את זה גם מכם – הם נלקחו בחשבון לאורך זמן ויתוקנו
מיקי לוי:
 כול נושא ההעסקה ייבחן מחדש
מיקי לוי:
 אני יכול להגיד לזכותו של האלוף גיל שהוא לקח את התפקיד בהתנדבות כדי לא להשאיר וואקום, כי אם ישאירו וואקום יהיה עוד יותר קשה לאחר מכן
מיקי לוי:
 אז בעניין הזה אני שם את זה - -
אבי גיל:
לא לקחתי את בהתנדבות, הטילו עלי ואני עושה את זה במחויבות עמוקה
שמחה גולדין:
האלוף אבי גיל חתום כמפקד בה"ד 1 על תעודת הקצין של הדר
מיקי לוי:
אז יש לו מחויבות
שמחה גולדין:
והאלוף רסאן, שהוא ראש המתפ"ש, הוא מח"ט גולני שהשאיר את אורון שאול בעזה
שמחה גולדין:
 אנשי צבא צריכים לדעת שהם צריכים להביא את החיילים שלהם בחזרה
שמחה גולדין:
 אם צריך להגיד להם את זה אחרי שמונה שנים וחצי – אנחנו בצרות, כולנו
שמחה גולדין:
 אנחנו בצרות
שמחה גולדין:
 תביאו את הדר ואורון, תביאו את האזרחים ונתחיל לתקן את הדברים
מיקי לוי:
ישנם דברים ברמת "סודי ביותר" שהדוח לא עסק בהם, ואני אומר לכם את זה כאן חד וחלק
מיקי לוי:
 אני מודה שדרשתי להציג בפני את כול החומר הרלוונטי כולל "סודי ביותר" כדי לדעת מה עשו, מה לא עשו, איפה הלאקונות
מיקי לוי:
 ואני יכול להעיד – יש תכניות אופרטיביות של כלל הארגונים
מיקי לוי:
 יש תכניות עבודה של צה"ל, של המוסד ושל השב"כ
מיקי לוי:
 יש יעדים, המדדים לא תמיד ניתנים למדידה כי הם תלויים במספר רב מאוד-מאוד-מאוד של גורמים
מיקי לוי:
 זה לא מצדיק את זה שאנחנו מחפשים סיבות לא להחזיר את הבנים הביתה אבל עם המדדים יש בעיה, ואני אומר את זה כמי שצלל לתוך התכניות האופרטיביות, שיש בעיה עם העניין הזה
מיקי לוי:
     מדיניות הממשלה תתוקן, שמענו את האלוף גיל, ותתוקף מחדש
מיקי לוי:
 צריך להבין שעם כול הרצון של הוועדה הזאת, היא לא יכולה לכפות את דעתה, היא יכולה לבקש, היא יכולה לדרוש והיא יכולה לבוא ולהגיד: בעוד חצי שנה, בעוד ארבעה חודשים, בעוד יום, אנחנו נעשה דיון מעקב ולא ניתן לזה לרדת מהשולחן, ואני אומר לכם שלא אתן לזה לרדת מהשולחן
מיקי לוי:
 אני מדבר מתוך הכאב האישי שלי, כאחד שאיבד חברים, אחד שאיבד חיילים, ואחד שהוא בן למשפחה שכולה – אני לא אתן לזה לרדת
מיקי לוי:
     כשהממשלה שלחה אותי או כשנסעתי לגרמניה ולצרפת, דיברתי לאחר מכן עם לאה וביקשתי להיות מצויד, והממשלה ציידה אותי במספר תובנות לשיחות אישיות ביני לבין הקנצלר, ולאחר מכן בחדר סגור ביני לבין נשיא גרמניה, ולאחר מכן, כשהייתי בצרפת לנושאים אחרים, אז ביני לבין יושב-ראש הבית העליון הצרפתי
מיקי לוי:
 מבקשים, דורשים, מנסים להעביר מסרים ועושים את המיטב אבל לא מספיק כי התוצאה איננה תוצאה
מיקי לוי:
     לגבי הידע – הידע לא אצל מתאם כזה או אחר, הידע הוא בארגונים ושום ידע לא הולך לאיבוד
מיקי לוי:
 אני יכול להבטיח לך שהידע לא הולך לאיבוד
אהרן גולדשטיין:
זה לא נכון
אהרן גולדשטיין:
 המבקר אמר שהוא לא מצא את מלוא הידע
אהרן גולדשטיין:
 הוא לא מצא
מיקי לוי:
הידע לא אצל המבקר, הידע בארגונים והארגונים לא הוכרו
מיקי לוי:
 לא היו תכניות מפורטות אצל המבקר – גם זה יתוקן ודיברתי עם האלוף גיל, וזה גם יתוקף, בדיוק מה שצריך לעשות
מיקי לוי:
 אבל תכניות העבודה והידע הם בשלושת הארגונים, שלא יהיו פה אי-הבנות, וצללתי לחלק מהם, לא להכול, אני מודה, כי לא היה זמן בידי ואני אעשה את זה בזמני הפנוי, אני אעשה את הכול
מיקי לוי:
     אנחנו נעשה איזה שהוא דיון מעקב בהמשך הדרך
מיקי לוי:
 אני אהיה מתואם עם האלוף גיל
מיקי לוי:
     לסיכום – יש יעד אחד והוא להחזיר את הבנים הביתה
מיקי לוי:
 זה תם ולא נשלם הדיון הזה פה
מיקי לוי:
 אני מבטיח לך שלא אתן לזה לרדת מסדר היום ואני אעשה כמיטב יכולתי וכוחי, כיושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה כי זה חלק מתפקידה של המדינה
מיקי לוי:
 היא לא יכולה לכפות את דעתה על הממשלה, על מדיניות הממשלה אבל היא יכולה לבוא ולבקר אותה – עשיתם או לא עשיתם
מיקי לוי:
 בעניין הזה, אני מבטיח לעמוד ביעד הזה שהצבתי לי, ואנחנו נמשיך לשמור על קשר
מיקי לוי:
 נעשה את המרב – זה תם ולא נשלם, זה רק דיון ראשוני אחרי שנתיים, ונעשה את המקסימום בעניין הזה
מיקי לוי:
 אני אעמוד בקשר ישיר עם האלוף גיל וננסה בעוד כמה חודשים, אני לא יודע כרגע להגיד מתי – חצי שנה, שמונה חודשים - -
אהרן גולדשטיין:
למה? אפשר עוד חודשיים
מיקי לוי:
הלוואי ויהיו פעולות סדורות לפני, מעיר לי כאן האלוף גיל, ואז נתיישב עוד פעם או שנתיישב לדיון המצומצם של ראשי הארגונים כדי לדעת – קחו אותי כזרוע הארוכה שלכם, זה מה שאני אומר
מיקי לוי:
     חברת הכנסת צרפתי
מטי צרפתי הרכבי:
משפט אחד – אנחנו, כזרוע המפקחת על עבודת הממשלה ובסוף, לצערי, אין כאן אף אחד מהאנשים שאנחנו באים כנגדם – אני חברת כנסת חדשה, חודשיים בתפקיד, אני כמובן לומדת את התפקיד שלנו כמפקחים על עבודת הממשלה
מטי צרפתי הרכבי:
 אנחנו יכולים בכלים הפרלמנטריים שלנו לעשות כול שניתן ואנחנו פה ממש לצורך הזה
מטי צרפתי הרכבי:
      רק הערה – הצטערתי לראות שבהסכמים הקואליציוניים, למיטב ידיעתי היו הרבה דפים, ואין אזכור להשבת הבנים בהסכמים הקואליציוניים
מטי צרפתי הרכבי:
 זה גם משהו שאומר על סדרי העדיפויות אבל אנחנו כאן, בכלים שעומדים לרשותנו, בטח לרשותי כאופוזיציה, לעשות כול שניתן
אהרן גולדשטיין:
אני מבקשת להגיד עוד משפט אחד שקשור לדוח מבקר המדינה, ואני באה מעולם ההייטק, מהנדסת מערכות, יש לי ראיה מערכתית: כשיש הרבה אחראים, אז אף אחד לא אחראי
מיקי לוי:
צמצמנו אותם היום
אהרן גולדשטיין:
לא, אבל לא פה במשכן, רק ביחס לפעילות והשבת הבנים שלנו כי עברית זו שפה מאוד יפה – "כולם" ו"כלום" זה אותו דבר רק בשיכול אותיות
אהרן גולדשטיין:
 אני חושבת שמה שצועק לשמיים מהדוח של המבקר זה שחייבים לעשות סדר, וזה בדיוק כול ההמלצות, לייצר פה תשתית עובדת כי בלי תשתית עובדת, לא יצליח שום דבר כי הוא ייפול בין הסדקים
אהרן גולדשטיין:
 את זה כול אחד מבין וזה טוב שלכול ארגון יש תכנית אבל זה לא מספיק
אהרן גולדשטיין:
 הפונקציה של מתאם – המילה בפני עצמה היא רעה כי צריך ממונה עם אחריות וסמכות והמילים נמצאות במקום
אהרן גולדשטיין:
 אנחנו צריכים לזרוק את המילה "מתאם"
מיקי לוי:
את יודעת מה? גם את זה ננסה לשנות, אני מקווה שיהיה בכוחי
מיקי לוי:
 אני אומר בתקווה שאולי לא נצטרך לקיים דיון נוסף - -
אהרן גולדשטיין:
הלוואי
מיקי לוי:
- - ואז בא משיח בן דוד בשערי ירושלים
מיקי לוי:
 הלוואי ונזכה לזה, ואם לא נזכה לזה נמשיך לעבוד ולעשות את המרב והמיטב כדי להחזיר את הבנים
מיקי לוי:
     תודה רבה לכול המשתפים
מיקי לוי:
 תודה רבה למשפחות
מיקי לוי:
     ישיבה זו נעולה
מיקי לוי:
 הנושא שעל שולחן הוועדה היום הוא התמודדות משטרת ישראל עם אחזקת אמצעי לחימה באופן לא חוקי ואירועי ירי בחברה הערבית ובישובים מעורבים
מיקי לוי:
 זו היא ביקורת מעקב לביקורת שנעשתה בשנת 2018, אם אינני טועה
מיקי לוי:
 מפאת חשיבות העניין, מצאתי לנכון לחזור ולבדוק מה נעשה עד עתה
מיקי לוי:
 אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למשרד מבקר המדינה, בבקשה
יובל חיו:
בוקר טוב אדוני היושב ראש ומכובדיי
יובל חיו:
 אנחנו נציג בקצרה את הפרטים בנוגע לדוח הביקורת שפורסם בשנת 2021
יובל חיו:
 קודם כל צריך לומר, אנחנו מדברים על שתי ביקורות שנעשו במשרד מבקר המדינה, האחת בשנת 2017 - 2018 והשנייה בשנת 2020, שלמעשה עקבו אחרי יישום תוכנית חומש ממשלתית, למאבק בפשיעה בחברה העברית
יובל חיו:
 תכנית שהייתה אמורה לפעול ולחול בשנים 2016 - 2021
יובל חיו:
 אני אתייחס בהמשך להתקדמות שחלה לגבי התוכנית הזו, ונאמר גם מילה על צעדים ראשונים של הממשלה כרגע, בתוכנית נוספת שלגביה התקבלה החלטה בשנת 2021
יובל חיו:
     אנחנו עסקנו באופן כללי בניתוח של נתונים על היקף הפשיעה בחברה הערבית, והדוח מתמקד באירועי ירי ואמל"ח לא חוקי בחברה הערבית
יובל חיו:
 כמו שאמרתי, אנחנו עוסקים ביישום התוכנית, אותה תוכנית חומש שכונתה: ״התוכנית לחיזוק המשילות ושלטון החוק במגזר הערבי
יובל חיו:
״ הדוח עוסק גם ביישום התוכנית להקמת תחנות משטרה וגיוס שוטרים מוסלמים
יובל חיו:
 הטיפול בהברחות אמל״ח דרך ירדן ודרך המעברים מאיו״ש והפעילות לאיסוף אמל״ח ותפיסתו, והשפעתן על הפשיעה בחברה הערבית
יובל חיו:
 אלה נושאי הדוח
יובל חיו:
      כמה נתונים בהתחלה - בעת שסיימנו את הדוח עמדנו על 95 קורבנות רצח בחברה הערבית בשנת 2019, שיא של שבע שנים לפחות, רק כדי לשים את היחס, אנחנו מדברים על 50 קורבנות רצח ביתר האוכלוסייה
יובל חיו:
 יש לומר שבשנת 2021, על פי נתוני המשטרה, הנתון עלה ל-126 קורבנות רצח, ועל פי הנתונים שאנחנו למדים משנת 2022 ישנה התמתנות בנתונים
יובל חיו:
 כ- 70% ממעשי הרצח, זה השיעור של מעשי הרצח באמצעות נשק חם בחברה הערבית
יובל חיו:
 70% בשנת 2019, כשאנחנו מדברים על עלייה בשנת 2021 לאזור ה- 80%
יובל חיו:
 השיעור המקביל ביתר האוכלוסייה הוא 22%
יובל חיו:
     אנחנו מדברים על כ- 15 אלף קורבנות בני החברה הערבית, בעברות נגד אדם וגוף: חבלה, תקיפה, רצח, ניסיון לרצח והריגה
יובל חיו:
 15,097 זה היה הנתון בעת הדוח
יובל חיו:
 מספר אירועי הירי בכלל האוכלוסייה הוא 9,216, כ- 94% מהחשודים בעברות ירי, הם מהחברה הערבית
יובל חיו:
 אם נעשה השלכה מנתון החשודים לנתון של אירועי הירי, אנחנו יכולים לדבר על כ-8,500 מתוך ה-9,216, שנמצאים בחברה הערבית
יובל חיו:
 למעשה מדובר פה כמעט בכל אירועי הירי, שנמצאים בחברה הערבית
יובל חיו:
      5% זה שיעור כתבי האישום שהוגשו בתיקי חקירה בעבירות ירי בשנת 2019, כשהנתון של כתבי אישום מכלל תיקי החקירה במשטרת ישראל הוא 15% ו- 47% זה הוא שיעור ביצוע התקציב של התוכנית לחיזוק המשילות, אני אתייחס לזה בהמשך
יובל חיו:
      בנושא של תוכנית החומש, כשסיימנו את הביקורת, אנחנו מצאנו שיישום התקציב הממשלתי לתוכנית החומש עמד על 47%, זה פחות מחצי ממה שהתכוונה לבצע ממשלת ישראל, בעת שהניחה את התוכנית בשנת 2016
יובל חיו:
 צריך לומר, תוכנית החומש לא הגיעה לקו הסיום
יובל חיו:
 בשנת 2019, כשנתיים לפני סיום התוכנית, כבר החלה המשטרה להיערך לתוכנית חדשה, מן הטעם שגם הבינה שהמשאבים חסרים והתוכנית לא תוכל להיות מושלמת במלואה
יובל חיו:
 במובן מסוים אנחנו כבר רואים את סימני הדעיכה ביישום התוכנית כבר בשנים 2018 ו- 2019 עקב משאבים חסרים
יובל חיו:
      כפי שאמרתי, אם אנחנו נחבר את שנות הדעיכה לשנות ההתנעה של התוכנית החדשה, אז אני יכול להגיד באופן גס שאנחנו נמצאים באיזה שהוא גירעון של שלוש או ארבע שנים מבחינת הצמדות מלאה בהיבט המשאבי, לתוכנית ממשלתית עובדת
יובל חיו:
 כלומר, אם אנחנו בשנת 2019 כבר רואים את הדעיכה של התוכנית הקודמת, ובעת הזו אנחנו רואים את התגבשותה של התוכנית החדשה והתנעתה באופן אופרטיבי, אלו שלוש או ארבע שנים של פיגור מסוים
יובל חיו:
      זה לא אומר שמשטרת ישראל לא עשתה דברים בשנים האלה, אבל כדוח ביקורת המדינה, אנחנו מסתכלים גם כלפי הממשלה, ורוצים גם לראות תוכנית מתוקצבת עם אבני דרך, עם בקרה, עם הפנייה של משאבים ויכולת ליישם
יובל חיו:
 זו היא אמירה כללית שאני אומר אותה על פני שני הדוחות שביצענו, לרבות הסתכלות על הדברים שהתפתחו מאז סיום הדוחות
יובל חיו:
 אני אעבור במהירות על כמה נקודות נוספות:     בניית תחנות משטרה: בתוכנית בהחלטת ממשלה משנת 2016, דובר על 11 תחנות ו-10 נקודות
יובל חיו:
 הוקמו בעת סיום הביקורת שמונה תחנות וחמש נקודות, אבל הבעיה העיקרית, היא שחלק מהתחנות האלה למעשה שיקפו הסתה של כוח אדם מתחנות קיימות
יובל חיו:
 כלומר, במונחי בניין הכוח, בכוח אדם, אנחנו נמצאים בפחות משמונה תחנות, ויש משמעות מאוד כבדה לאיוש התחנות
יובל חיו:
 המתקנים עצמם, גם להם יש ערך, אבל הם כשלעצמם לא יוכלו לתת את המענה
יובל חיו:
 אני לא נכנס פה לפירוט של התחנות וההתמרות של התחנות בתוך תחנות אחרות
יובל חיו:
     מבצעי איסוף אמל״ח: אם אנחנו מדברים על איסוף אמל״ח, שזה וולונטרי, המבצעים שביצעה המשטרה בשנים 2017 ו-2019, נכשלו
יובל חיו:
 נאספו בהם 15 כלי נשק ו-19 כלי נשק, מספרים אפסיים
יובל חיו:
 פעולות המשטרה לתפיסות אמל״ח שאינו חוקי, באופן כללי אפשר לומר, לא הובילו לבלימת מגמת ההתרחבות בכלי הנשק שנמצאים בחברה הערבית, אלו תובנות שמשטרת ישראל הגיעה אליהן בעצמה, ואני מדבר עד לשנת 2019
יובל חיו:
 הנתונים פה מולכם, וזה בלי להתייחס למאזן, כלומר מה נכנס בשנה מול מה שנאסף בשנה
יובל חיו:
      עדים מאוימים: מאז שנת 2016, לא הגיעו המשרד לבט״פ והרשות להגנת עדים, להסכמה בנוגע להעברת הטיפול בעדי תביעה מאוימים לאחריותה של הרשות להגנת עדים
יובל חיו:
 אני לא נכנס פה לפרטים בהיבטים של דרגות האיום
יובל חיו:
 יש שיח מתמשך בין המשטרה לבין הרשות על ההגנה הזו
יובל חיו:
 נכון לסיום הביקורת, אנחנו עמדנו במצב של מחלוקת בין שני הגופים, שלא נפתרה
יובל חיו:
 אפשר לראות שבשנת 2020, 67% מהעדים המאוימים, הם עדים מאוימים בחברה הערבית
יובל חיו:
 זה נתון שאם מעמידים אותו פעם אחת מול שיעור האזרחים הערבים במדינת ישראל ופעם שניה מול מגמת ירידה במאוימים בחברה היהודית, מגמה חדה שאפשר לראות פה בגרף, אלה נתונים שברור שמחייבים מענה כבד
יובל חיו:
      הברחות דרך גבול ירדן, המעברים מאיו״ש וקו התפר: אני יכול לומר שכבר מעל עשור מדברים על הקמת יחידה מבצעית יהודית לטיפול בהברחות דרך גבול ירדן
יובל חיו:
 אותה יחידה שכונתה יג״י, יחידת גבול ירדן
יובל חיו:
 הפעמים הראשונות שדיברו עליה היו בשנת 2009
יובל חיו:
 צריך לומר שהיא לא הוקמה עד היום עקב מחסור במשאבים
יובל חיו:
 בנקודות מסוימות נאצלה משטרת ישראל להיעזר ב- ׳יחידת אתגר׳, שעוסקת בגנבות כלי רכב
יובל חיו:
 אבל בסופו של דבר לא הוקם כוח מבצעי, ובהיעדר הכוח הזה לא ניתן לתת את המענה השלם, למרות שבמהלך השנים, נעשות פעולות בנושא הזה באופן שוטף
יובל חיו:
      גניבות כלי נשק מצה״ל: בשנים 2018 - 2020, נערכו מאות ביקורות במחנות צה״ל בקשר לגניבות אמל״ח, והיה ברור ממקבץ הביקורות האלו, שישנה בעיה חמורה בצה״ל בנושא של גניבות אמל״ח
יובל חיו:
 בשנתיים האחרונות צה״ל מתחיל בביצוע פעולות בנושא הזה, אני לא יודע אם יש נציג של צה״ל שיוכל לדווח על כך
יובל חיו:
 בעת סיום הביקורת המצב היה לא טוב
יובל חיו:
 גם מצ״ח, שמכירה את הדברים האלה מקרוב, חיוותה עמדה בנושא הזה ודיברה על פער משמעותי שקיים
יובל חיו:
      ייבוא כלי אמל״ח וחיקויי נשק דרך מעברי הגבול הבינלאומיים: אנחנו מדברים על ה- Air soft, נשק דמוי M16, אני לא נכנס עכשיו לכל ההיבטים של ייבוא הנשק הזה ואישורי האחזקה בו
יובל חיו:
 דובר גם על תיקוני חקיקה בנושא
יובל חיו:
 הסיפור הזה מהווה בהחלט פער שמגביר עוד יותר את בעיית השימוש בכלי נשק בחברה הערבית ואפשר לראות גם מצד שמאל, את הנתונים של התפיסות
יובל חיו:
 כתבי אישום: 5% מכתבי האישום מגיעים לקו הסיום
יובל חיו:
     אני כן צריך לומר, בנוגע לזירות, שזירות של רצח בחברה הערבית, הן זירות מורכבות מבחינה מקצועית ומשטרתית
יובל חיו:
 לא ניכנס לכל ההיבטים, אך יש בהן מורכבויות שונות
יובל חיו:
 עדיין, אנחנו כביקורת, סברנו שמשטרת ישראל צריכה פעם אחת, להציב יעדים מאתגרים בנושא הזה, כי האכיפה ביסודה, עומדים גם האכיפה בפשעים החמורים וכתבי אישום והיא צריכה גם להתאים את הכוחות שלה כדי שיוכלו גם להתמודד עם הזירות האלו
יובל חיו:
      הנתונים בסוף הביקורת, ביחס לחקירות המשטרה, מגיעים ל- 15 כתבי אישום
יובל חיו:
 שכפי שאמרתי, הנתונים שמופיעים בדוח הם נמוכים משמעותית
יובל חיו:
      נקודה נוספת היא נושא השיטור בחברה הערבית: משטרת ישראל מנסה מזה כמה שנים, להיערך להכשרה מותאמת אוכלוסייה ולהכשרות ייעודיות לתחנות ערביות
יובל חיו:
 הדבר הזה, בעת שסיימנו את הביקורת, לא התקדם
יובל חיו:
 אני יודע שעכשיו יש ניסיונות לעשות התקדמות מסוימת בתחום הזה, אבל תחנת משטרה בחברה הערבית חייבת הכשרה מותאמת
יובל חיו:
 היא חייבת לקבל את הכלים המתאימים, בהרבה היבטים: מודיעיניים, תפקודיים, מבצעיים ואג״מיים, איך לתפקד במציאות הזו
יובל חיו:
 והנושא של הכשרה הוא מאוד משמעותי
יובל חיו:
     אני חושב שאין צורך לחזור על נתונים, אבל בסוף, גם אם לוקחים את הנתונים של שנת 2022, אפשר לומר שאנחנו לא מצליחים להגיע לאיזו שהיא נקודה ששוברת את המציאות
יובל חיו:
 יש תהליך, ולא צריך לזלזל בו
יובל חיו:
 בשנתיים האחרונות מסתמן שנעשו פעולות לאחר החלטת הממשלה באוקטובר שנת 2021, היה ריכוז מאמץ, אבל צריך להבין שללא גיבוי ממשלתי משאבי רצוף ועקבי, היכולת לעמוד באתגר הזה היא מוגבלת ביותר
יובל חיו:
 זו תובנה שצריך להבין, גם רציפות, גם משאבים וגם קשב
יובל חיו:
      קשב לא יספיק לבד בהקשר הזה וזו היא אמירה שצריך לומר אותה בסיום הדברים וגם עלתה בשני הדוחות
יובל חיו:
 אגב, בסוף הדוח הראשון, בשנת 2018, ביקורת המדינה כבר ״הניפה דגל״ שתוכנית החומש דועכת וצריך לשים לב לעניין הזה
יובל חיו:
 כבר בשנת 2018 אמרנו זאת, ובשנת 2020, כשפרסמנו את הדוח השני, למעשה כבר היינו במקום של תוכנית ברמת תפקוד נמוכה
יובל חיו:
 אני חושב שכחברה, אסור לנו שהדבר הזה יחזור על עצמו גם בתוכנית החומש שהיום מונחת על השולחן
יובל חיו:
 עד כאן אדוני
מיקי לוי:
 נמצא כאן השר לשעבר, עמר בר לב, אתה תדבר אחרי ה-ממ״מ, אני פשוט רוצה להשלים את הסקירה והדיווח, בבקשה
נורית יכימוביץ׳ כהן:
תודה ליושב הראש
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 שמי נורית, ראש תחום ביטחון פנים במרכז המחקר והמידע של הכנסת
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אציג בקצרה כמה נתונים מתוך מסמך הרבה יותר רחב שעסק בעבירות נשק
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 המסמך שלנו נכתב בשנת 2021, ובעצם הנתונים בו נכונים ברובם לשנת 2020, אז אנחנו נוכל להוסיף עוד שנה אחת של נתונים מעבר למה שהיה בדוח המבקר
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 בנוסף יש לנו עוד כמה פילוחים שיכולים לשפוך אור נוסף על הנושא
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      אני רק אזכיר, שעבירות הירי הן בעצם רק השורה התחתונה, ויש שורה של פעולות שקשורות לנשק ונאסרו בחוק העונשין
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 קודם כל, בשלב הראשון, על ייצור, מכירה או הברחה של נשק
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אלו עברות שנחשבות לחמורות יחסית, כי יש עליהן ענישה חמורה יותר מאשר על עבירות אחרות כמו עבירות ירי, רכישה, החזקה או נשיאה של נשק
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      יש לנו כאן נתונים על פתיחת תיקים ועל הגשת כתבי אישום מהשנים 2017 - 2020, אפשר לראות שיש הבדלים בין סוגי העברות האלו
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אם נסתכל על שני הפאנלים העליונים, שמתייחסים לנשיאה, החזקה, רכישה ועבירות ירי, אנחנו יכולים לראות שיש הגברה באכיפה בארבע השנים המדוברות, כשבעבירות ירי מספר כתבי האישום גדל פי ארבעה
נורית יכימוביץ׳ כהן:
     אבל אם אנחנו מסתכלים על העבירות היותר חמורות, שהן ייצור, הברחה ומכירה, אנחנו יכולים לראות שאין בהכרח עלייה דומה, אלא יש מגמה מעורבת, שנה אחת יש עלייה, אחר כך יש ירידה ואחר כך עוד פעם עלייה
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 צריך לתת את הדעת שדווקא העברות האלו, הן אלו שמפיצות את הנשק אל ידיים לא מורשות בציבור
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      אחרי שהראיתי לכם את הנתונים על פתיחת תיקים וכתבי אישום, אני אסייג ואגיד שדווקא הנתון של פתיחת תיקים, יש לו איזו שהיא מגבלה במובן של להעיד על כמה העברות הן נפוצות בשטח או בפועל
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 מכיוון שפתיחת תיקים זה מדד שבעצם מושפע מהמצב בשטח ומצד שני מושפע מהפעילות המשטרתית
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      אני רוצה להראות לכם עכשיו מדדים אחרים שאולי יותר מתכתבים עם מה שקורה בשטח
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 כאן אנחנו נראה פניות של אזרחים למוקד 100 של המשטרה בגלל עבירות ירי, זה נתון שגם היה כמוהו בדוח המבקר עד שנת 2019, אז קודם כל אראה לכם שבשנת 2020 היו אפילו עוד יותר פניות
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 דבר נוסף שהוספנו כאן זה פילוח לפי מחוזות המשטרה והקו האדום העולה מייצג את מחוז הצפון, אתם יכולים לראות שמספר הפניות למוקד 100, הוכפל בשנים 2017 - 2019 וגם גדל במידה ניכרת במחוז הדרום החל משנת 2019
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      יש לנו כאן בעצם מיקוד לפי מחוזות
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 ואני רק אציין בקשר למדד הזה, שהוא מורכב לפי המצב בשטח ובמידה מסוימת גם מאמון הציבור במשטרה
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אזרח שיושב בבית ושומע יריות מחוץ לבית, יכול לבחור האם להתקשר למשטרה או לא, וזה מה שיש לנו בתוך המדד הזה של פניות למוקד 100
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אבל בתור ממ״מ, אנחנו לפעמים מחפשים מדד תוצאה שהוא יותר קשיח, וכאן אנחנו מגיעים בשקופית הבאה לנתוני קורבנות
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      על פי נתוני הקורבנות שקיבלנו ממשטרת ישראל, אתם יכולים לראות שערבים הם לא רק עיקר החשודים כמו שאנחנו יודעים מדוח המבקר, אלא גם עיקר הקורבנות, כמו שאתם יכולים לראות בחלק הימני, וגם שיש עלייה מאסיבית מאוד בין השנים 2017 - 2020 במספר הקורבנות שהם ערבים תושבי ישראל
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 גם במספר הקורבנות היהודים יש עלייה, אבל המספר הכולל שלהם הוא יותר קטן
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      חישוב נוסף על הנתונים שעשינו הוא בעצם תכנון ל-1,000 נפש, כי בעצם גודל האוכלוסיות, היהודית והערבית, הוא לא אותו דבר
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 ואת זה אנחנו רואים מצד שמאל
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אנחנו בעצם תכננו ל-1,000 נפש וחילקנו לפי מגזר היישובים ומכאן אפשר לראות, שמספר הקורבנות לכל 1,000 נפש, גדול יותר בישובים בדואים וערבים מאשר ביישובים יהודיים, ישובים מעורבים נמצאים באמצע
נורית יכימוביץ׳ כהן:
     בשקופית הבאה אנחנו נוכל לראות, מבט נוסף ואחרון על נתוני הקורבנות של המשטרה, שאגב כוללים גם הרוגים וגם פצועים
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 זה מתכתב עם תוכניות ממשלתיות שהיו לטיפול בצעירים חסרי מעש
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 הכוונה היא לצעירים בגילאי 18 - 25, שלא עובדים, לא לומדים וככל שמדובר במגזר הערבי גם לא משרתים בצה״ל
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אוכלוסיית ׳חסרי מעש׳, בעצם נמצאת במוקד של כמה תוכניות ממשלתיות ואנחנו יכולים לראות שאוכלוסייה זו גם תופסת חלק בין הקורבנות בצורה לא פרופורציונית
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 יש הרבה צעירים בגיל הזה, נגיד 206 צעירים על כל 100 אלף נפש, שהיו קורבן לעבירת ירי
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      מדד תוצאה נוסף אנחנו יכולים לראות בשקופית הבאה
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 יש לנו כאן נתונים של מערכת הבריאות, של פצועים שהגיעו לחדרי המיון בבתי החולים, חלק מהם גם נפטרו אבל הגיעו כפצועים, וכאשר אנחנו שואלים מי הנפגע, אז שוב, עיקר הנפגעים, כמעט 90% הם נפגעים ערבים
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אם אנחנו מחלקים את זה לפי יישוב המגורים של הנפגע, אז שימו לב, בחלק השמאלי, עד כמה ערים מעורבות נמצאות בפוקוס של המקומות שמהם יש נפגעים
נורית יכימוביץ׳ כהן:
      בשקופית האחרונה אני אראה פילוחים נוספים של אותם המדדים
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 אנחנו יכולים לראות בצבע כחול את היהודים, שמספרים בין הקורבנות לא גדל, בעוד שמספר הקורבנות הערביים גדל במידה משמעותית עם השנים
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 גם כאן אפשר לראות שעיקר העומס הוא במחוז הצפון
אליהו מרידור:
סליחה, יש איזו שהיא התייחסות מבין הנפגעים בחברה היהודיות, למספר הנפגעים מעבירות ירי שהוא כתוצאה מעבירות ירי בחברה הערבית?
נורית יכימוביץ׳ כהן:
לא, אין לנו כזה פילוח
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 בהמשך לדבריי, גם כאן אנחנו יכולים לראות בצורה מאוד בולטת, שכאשר אנחנו מתכננים את מספר הנפגעים לכל 100 אלף נפש מקבוצת האוכלוסייה הרלוונטית, חלקם של הצעירים בגילאי 18 - 25, הוא גדול במיוחד
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 זה קשור כנראה למעורבות אפשרית שלהם בחברה העבריינית
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 המסמך המלא נמצא באתר ה-ממ״מ, אתם מוזמנים לקרוא
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 יש שם נתונים נוספים רבים שקשורים לנושא הדיון
נורית יכימוביץ׳ כהן:
 תודה
מיקי לוי:
 השר לשעבר, עמר בר לב, בבקשה
עמר בר-לב:
תודה רבה על ההזמנה לבוא הנה
עמר בר-לב:
 ראשית אני רוצה להזכיר שגם הנתונים של משרד מבקר המדינה וגם הנתונים של ה-ממ״מ מתייחסים עד לשנת 2020, וקצת לשנת 2021, והם מדברים בעד עצמם
עמר בר-לב:
 הם מראים שיש עלייה רציפה, לפחות עד שנת 2021, הייתה עלייה רציפה בכל המדדים, שאני לא אחזור עליהם כאן
עמר בר-לב:
 הסיבה שהייתה עלייה בכל המדדים היא פשוט כי לא הייתה מדיניות שהחליטה להתמודד עם זה
עמר בר-לב:
 כפי שהזכיר נציג מבקר המדינה הייתה תוכנית חומש, אבל אנחנו מכירים הרבה תוכניות טובות שבסופו של דבר נשארו על הנייר ולא נעשה איתן שום דבר
עמר בר-לב:
      לכן הדבר הראשון שיש לעשות זה קביעת מדיניות
עמר בר-לב:
 השר הנוכחי עסק רבות ברעש סביב קביעת מדיניות
עמר בר-לב:
 באם כן או לא נותנים לו לקבוע מדיניות
עמר בר-לב:
 כשנכנסתי לתפקיד לא הייתה לי שום בעיה בקביעת מדיניות, ואכן קבעתי מדיניות והיא מופיעה בכתב: ״מדיניות השר לביטחון פנים לשנים 2021 - 2022
עמר בר-לב:
״     בנושא משטרת ישראל ויעדי המדיניות המרכזיים של משטרת הישראל, הנושא המרכזי והיעד הראשון הוא צמצום הפשיעה והאלימות ברחוב הערבי ובערים המעורבות, שכולל: מאבק בארגוני הפשיעה המאורגנת, מיטוט משפחות פשע, צמצום תופעת סחיטת דמי חסות - ׳פרוטקשן׳, צמצום מספר אירועי רצח, העלאת מסירה ואיתור נשק לא חוקי, שיפור המוכנות והמענה לתרחישי הפרות סדר רב סביבתיות, חיזוק ההרתעה כנגד אלימות ובריונות בכביש, צמצום מספר התאונות הקטלניות והגדרת יעד כמותי להגברת המשילות בנגב
עמר בר-לב:
      את היעדים האלה הצבתי חודשיים לאחר כניסתי לתפקיד, כשבחודשיים הראשונים עבדנו עליהם
עמר בר-לב:
 השאלה הראשונה שעולה היא מה קרה עם היעדים האלה? האם ממשנו אותם או לא? והנה אני אתייחס לכל אחת מהשורות
עמר בר-לב:
 אני מדבר כאן על השוואה בין השנים 2021 - 2022, שאני מזכיר ששנת 2021, בחציה השני, סגן השר סגלוביץ׳, תומר מנכ״ל המשרד ואני, נכנסו לתפקיד
עמר בר-לב:
 זאת אומרת, כבר בחצי השני של שנת 2021 היה שיפור לעומת החצי הראשון שבו היה גם ׳שומר החומות׳