GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון טופורוב:
 אנחנו עוסקים במודלים של השפעות אקלימיות על גידולים חקלאיים והשפעות כלכליות כדי לתת כלים, מצד אחד, לחקלאים, ומצד שני, למקבלי ההחלטות
גדעון טופורוב:
 התקציבים לכל הדברים האלה הם כן תקציבים שנמצאו בתוך המשרד
גדעון טופורוב:
 גם להערכת הסיכונים וגם הגדלה משמעותית של תקציבים למחקר כדי למצוא פתרונות
גדעון טופורוב:
 אני אומר "פתרונות" כי אני חושב בראש של התמודדות עם משבר האקלים, אבל זה גם הפחתת פליטות גזי חממה
מיקי לוי:
  סמנכ"ל משרד החקלאות, בבקשה
אורי צוק בר:
תודה רבה
אורי צוק בר:
 נאמר פה גם על שיתופי פעולה בין-משרדיים
אורי צוק בר:
  יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם המשרד להגנת הסביבה ומשרדים נוספים, וגם עם המל"ל, ועם הרבה גורמים בממשלה, על מנת לחפש פתרונות, להשקיע בתחום ההתמודדות עם שינויי אקלים
אורי צוק בר:
 אנחנו גם בוחנים - - -
יסמין פרידמן:
אני אשמח לדוגמה אחת לשיתוף פעולה בין משרד החקלאות למשרד לאיכות הסביבה, אחת
אורי צוק בר:
אני אתחיל, ואני אשמח  שנוגה תוסיף
אורי צוק בר:
 אנחנו עובדים ביחד
אורי צוק בר:
 גם לכנס האקלים הכנו כמה דברים
יסמין פרידמן:
אני מכירה את כל מה שהכנתם
יסמין פרידמן:
 מה יושם מזה? אפס
יסמין פרידמן:
 סליחה שאני - - -
מיקי לוי:
  בואי נשמע
מיקי לוי:
 אני מבין את הרוגז שלך, אבל בואי נכבד את הסמנכ"ל
אורי צוק בר:
אנחנו עושים עבודה משותפת על תוכנית יישום של פעולות שאפשר לעשות על מנת להפחית גזי חממה וגם לנושא האדפטציה
אורי צוק בר:
 אנחנו עושים עבודה של הערכת סיכונים, וגדעון דיבר עליה, וגם עבודת כימות  וניתוח של פעולות שאפשר לעשות על מנת להפחית
אורי צוק בר:
 אנחנו עושים יחד עם האו"ם בתהליך "גלאם", במימון בעיקר של המשרד להגנת הסביבה
אורי צוק בר:
 יש השתתפות קטנה שלנו
אורי צוק בר:
 בודקים את כל מערכות החי
אורי צוק בר:
 דובר פה קודם על בעלי החיים
אורי צוק בר:
 בודקים את כל השרשרת של מערכת הגידול מהחי על כל השלבים שלה, מה בדיוק ההשפעות על הסביבה
יסמין פרידמן:
כן, רק שהמשלוחים החיים, שזה הדבר הכי מזהם, רק עולים ועולים כל שנה בחסות משרד החקלאות
מיקי לוי:
  רגע, תנו לו לסיים
מיקי לוי:
 אני עומד על זכותו
אורי צוק בר:
 - - - גם המלצות לפי מודל בין-לאומי שהם עושים בכל המדינות
אורי צוק בר:
 ענף הרפת בישראל הוא בין הענפים היעילים מבחינת האקלים כי תנובות הפרה הישראלית,  יחסית לכל העולם, הן מאוד גבוהות
אורי צוק בר:
 ולכן, - - - הנובע לליטר חלב או ליחידת ייצור הוא הרבה יותר נמוך ביחס למקומות אחרים בעולם
אורי צוק בר:
 מבחינת בשר, ייצור הבשר בישראל הוא יחסית קטן
אורי צוק בר:
 חלק גדול מהבשר שלנו מיובא
אורי צוק בר:
 בהחלט יש מקום לעשות גם פעולות בצד של הצריכה על מנת לתת מינונים יותר סבירים ולא להגיע לכמויות מעבר כמו ארצות הברית
מיקי לוי:
  תודה רבה
מיקי לוי:
 אני מבקש להבין למה לא העברתם תגובה למשרד מבקר המדינה
מיקי לוי:
 אם יש לכם תגובה מוכנה ותשלחו אותה ומדובר בתקלה טכנית, אני אשמח
אורי צוק בר:
  למיטב זכרוני, הייתה תגובה
אורי צוק בר:
 זה היה לפני שנה וחצי
יובל חיו:
לא, לא מדובר בתגובה לדוח
יובל חיו:
 על פי חוק מבקר המדינה אתם צריכים להעביר את ההחלטות של הוועדה לתיקון ליקויים
יובל חיו:
  זו הוראת חוק - 105 יום לאחר פרסום הדוח
יובל חיו:
 לא התקבלה שום תגובה מצידכם
אורי צוק בר:
אני אבדוק את זה
יסמין פרידמן:
  הם גם היו אמורים לתקן תקנות משנת 2018, וזה לא קרה
מיקי לוי:
אני מבקש שמשרד החקלאות יעביר למשרד מבקר המדינה כי המשרד עובר על חוקי המדינה, ולא ראוי שזה יהיה
מיקי לוי:
  שנית, אני פונה באופן אישי למשרד האנרגיה ולמשרד החקלאות
מיקי לוי:
  אני לא מדבר איתכם עכשיו על זה שתלכו ותטפלו  בגריטת אותן ספינות דיג
מיקי לוי:
 לקח לי בערך שנה וחצי לגרוט 11 או 16  ספינות
מיקי לוי:
 הן אמורות לדוג בשדות דיג מסומנים
מיקי לוי:
 אם מישהו ירצה לקבל כסף ממשרד האוצר ולרדת מהכביש, מה שנקרא, אני מניח שיימצא הכסף
מיקי לוי:
 זה לא בשמיים
מיקי לוי:
 אבל מה כן בשמיים? רק ההסכמות בין שני המשרדים האלה
מיקי לוי:
 משרד האנרגיה,  תחשבו מה יקרה אם יהיה נזק לאחד מצינורות הגז בגלל שאותן ספינות גוררות את המכמורות על קרקעית הים, והן לא נמצאות תמיד בתוך שטח או בתוך מפת הדיג שהן אמורות לדוג
מיקי לוי:
 הן יוצאות החוצה
מיקי לוי:
 היה שלב מסוים שעקבתי אחריהן
מיקי לוי:
 ההסבר הוא פשוט:  משרד האנרגיה, שלושה וחצי מיליון שקל GPS על כל ספינה
מיקי לוי:
 אפשר לתת את המעקב  לאחת מתחנות המשטרה שממילא מחזיקות מוקד מסביב לשעון
מיקי לוי:
 ואם אני לא טועה, גם החברה להגנת הטבע מחזיקה מוקד חירום שכזה
מיקי לוי:
 אני חייב לציין את יובל שר האנרגיה הקודם שהביא את הכסף
מיקי לוי:
 נתקלנו  בפקיד הדיג שעצר את כל המהלך הזה
מיקי לוי:
  אני אומר לכם, אם יהיה נזק לאחד מצינורות הגז, ועזבו את הנזק הכלכלי, הנזק הסביבתי של ירידה ותיקון יהיה אדיר
מיקי לוי:
 קחו את זה
מיקי לוי:
 אני כשלתי בזה
מיקי לוי:
 אני מודה, שש שנים לא הצלחתי
מיקי לוי:
 לא הצלחתי ממקום מושבי כחבר כנסת באופוזיציה
מיקי לוי:
 נסו לטפל בזה
מיקי לוי:
 זו בקשה אישית
מיקי לוי:
 תרצו, תעשו את זה
מיקי לוי:
 אבל אתם חייבים - - -
יוראי להב-הרצנו:
שאלה אינפורמטיבית קצרה למשרד החקלאות כי הוא חי גם על כל מיני סוגים של דשנים מזהמים
יוראי להב-הרצנו:
  מה  הם היעדים להפחתת פליטות של משרד החקלאות? אני מעריך שיש יעדי על
יוראי להב-הרצנו:
  מה הם יעדי הביניים? איך המשרד פועל להגיע לאותם יעדים להפחתת פליטות מדשנים ומחומרים אחרים שפולטים הרבה מאוד זיהומים לאוויר?
אורי צוק בר:
מילה על ספינות הדיג
אורי צוק בר:
 בסך הכול נשארו היום 16 ספינות  אחרי גריטת הספינות
אורי צוק בר:
  הן משתמשות  ב-50% מהשטח של המים הריבוניים
אורי צוק בר:
 זאת אומרת, יש  אזורים שאסור להן לדוג, והן לא דגות בהם, ויש חודשיים בשנה שאסור להן בכלל לצאת לדיג
מיקי לוי:
נכון, כי הדגה משריצה
מיקי לוי:
 האמן לי, עשיתי חצי דוקטורט על העניין הזה
מיקי לוי:
 זכרתי שיש 16 ספינות
מיקי לוי:
 אני אומר לך באחריות לאור תפקידיי הקודמים, הבעיה היא שהן חורגות משדות הדיג
מיקי לוי:
 יום אחד יהיה נזק בגרירת המכמורות על קרקעית הים
מיקי לוי:
 אני כבר לא מדבר על הנזק הסביבתי שבו הורגים צבים, דגים, וגוררים אלמוגים, שזה נורא ואיום בעיניי
מיקי לוי:
 אבל אם יהיה פיצוץ בצינור גז, מדינת ישראל תשלם מחיר כבד מאוד בנזק סביבתי, כבד מאוד
אורי צוק בר:
אני אעביר עדכון לוועדה איפה עומד נושא ה-GPS
מיקי לוי:
 אני ממש מודה לך
יוראי להב-הרצנו:
  ולשאלתי לגבי הפליטות?
אורי צוק בר:
לגבי ההפחתה - אנחנו נצמדים ליעדים שהוגדרו גם בחוק האקלים
אורי צוק בר:
 ככל שיהיו גם עדכונים בהחלטות הממשלה, אנחנו נפעל לפיהם
יוראי להב-הרצנו:
אבל אין חוק אקלים, אדוני
אורי צוק בר:
אנחנו פועלים גם בנושא דשנים
יוראי להב-הרצנו:
האם למשרד החקלאות יש יעדים להפחתת פליטות?
אורי צוק בר:
יש בתוכנית העבודה צעדים, גם בתוכנית היישום - - -
יוראי להב-הרצנו:
אני אשמח אם תוכל להעביר לוועדה
מיקי לוי:
תגיש שאילתה לשר החקלאות
מיקי לוי:
 סמנכ"ל רשות החדשנות, בבקשה
חנן ברנד:
נעים מאוד
חנן ברנד:
 אדוני היושב-ראש, דיברנו פה המון על המשבר העולמי ועל החשש הגדול
חנן ברנד:
 אנחנו ברשות החדשנות מסתכלים קצת גם על ההזדמנות
חנן ברנד:
 אנחנו רואים פה הזדמנות גדולה לכלכלת ישראל להפוך להיות מובילה עולמית בנושאים כמו: פתרון משבר האקלים, טכנולוגיות, מענה לאתגרים עולמיים וביקוש גובר לטכנולוגיות שיפחיתו פליטות, הן במישור המיטיגציה והן במישור האדפטציה, והיכולת של ישראל להוביל באמת ברמה הבין-לאומית
חנן ברנד:
 כחלק מזה באמת החלטת ממשלה 544, שקידמנו יחד עם משרדי ממשלה נוספים פה, שבמרכזה עידוד חדשנות טכנולוגית למאבק בשינויי האקלים
חנן ברנד:
 תקציב של 3 מיליארד שקל שיוקצה בשנים הקרובות לטכנולוגיות בנושאים האלה
חנן ברנד:
      בדוח המבקר נאמר שכ-4% מההשקעות שלנו בשנת 2018 הלכו לתחומי האנרגיה, מים, סביבה וקיימת
חנן ברנד:
 אני שמח לומר שבשנה שעברה הגענו לסדר גודל ש-16% מתקציב הרשות הלך לעולמות האלה של טכנולוגיות שמפחיתות פליטות
חנן ברנד:
 דוח משותף שהוצאנו יחד עם עמותת פלאנטק הראה שיש היום כ-700 חברות שפועלות בתחום, ואחת מכל שבע חברות שקמו ב-2022 היתה חברת אקלים
חנן ברנד:
 אנחנו רואים שחבר'ה, שבעבר הקימו חברות סייבר ופינטק, היום רוצים  לפתור את המשבר הזה ולמצוא טכנולוגיות בנושא הזה
חנן ברנד:
  קרוב ל-1
חנן ברנד:
5 מיליארד דולר הושקע מהשוק הפרטי בטכנולוגיות בנושא הזה בשנה האחרונה
חנן ברנד:
 אנחנו הקמנו שמונה חממות מאז 2018 בתחומים האלה בכל רחבי הארץ: חממה בכרמיאל בנושא תעשייה מקיימת, חממה בתחום החקלאות במשגב, שתי חממות פודטק שהמרכז שלהם הוא בשר אלטרנטיבי שגם פותר חלק מהבעיה הזו
חנן ברנד:
      כשאנחנו מדברים על האתגרים, עליהם גם אתם דיברתם, אז זה כל נושא מסחור הידע
חנן ברנד:
 יש המון המון ידע באקדמיה הישראלית בנושאי האקלים
חנן ברנד:
 אנחנו עובדים מאוד משמעותי על תקצוב וכסף שיוצא
חנן ברנד:
 היו לנו כמאה פרויקטים בשנים האחרונות כדי להוציא ידע אקדמי ולהפוך אותו לחברות אמיתיות שיפתרו את משבר האקלים
חנן ברנד:
       דיברנו פה על שיתוף פעולה
חנן ברנד:
 חשוב לנו שהטכנולוגיות האלה לא יצאו ישר לארצות הברית או לאירופה אלא שבאמת יהיה להם ניסוי בישראל, וכחלק מזה שיתוף פעולה עם כל המשרדים שנמצאים פה, פחות או יותר
חנן ברנד:
 יש לנו פיילוטים משותפים כך  שהטכנולוגיות האלה יוטמעו ויופעלו בישראל
חנן ברנד:
 השקענו מעל 60 מיליון שקל בשנתיים האחרונות בפיילוטים בנושא משבר האקלים
חנן ברנד:
     הנושא האחרון הוא מיצוב בין-לאומי
חנן ברנד:
 זו באמת הזדמנות של ישראל להוביל ברמה הבין-לאומית
חנן ברנד:
 ראינו את זה ב- COP 27 בשארם א-שייח
חנן ברנד:
 כל משרדי הממשלה היו שם ושיתפו פעולה, ובאמת קיבלנו שם במה מאוד משמעותית להראות את הטכנולוגיות הישראליות ואיך ישראל כן עוזרת
חנן ברנד:
 מעבר לבעיות הגדולות, גם לנסות לפתור את הנושא הזה ברמה העולמית
חנן ברנד:
     	דיברו פה על מס הפחמן
חנן ברנד:
 חשוב לי להגיד שהאיחוד האירופי הטיל מכס פחמן, בדצמבר החוק הזה עבר
חנן ברנד:
 כך שאם לא יהיה לנו מס פחמן ואם לא נתייחס לזה, יצואנים ישראלים וחברות שינסו להביא את הטכנולוגיות והייצור שלהן לתוך האיחוד האירופי יחטפו מכס מאוד חזק
חנן ברנד:
 בעינינו זה איזשהו אתגר לכלכלה הישראלית, וגם אליו צריך להתייחס
חנן ברנד:
 תודה
מיקי לוי:
תומר, שמעת מה הוא אומר? זה יפגע ביצואנים
תומר וידמן:
אנחנו מכירים את הנושא
תומר וידמן:
 כמו שאמרתי, משרד האוצר תומך בשקלול  העלויות החיצוניות
תומר וידמן:
 נושא מס הפחמן באיחוד האירופי והגבלת הייצוא בהקשר הזה, הוא נושא מוכר, ואנחנו תומכים
קריאה:
איך התמיכה באה לידי ביטוי?
תומר וידמן:
שוב, אנחנו כמשרד יכולים לסייע למשרדים השונים בקידום המדיניות
תומר וידמן:
 בסוף זו צריכה להיות מדיניות השרה להגנת הסביבה והמשרד להגנת הסביבה, ומשהו שיחוקק בכנסת
תומר וידמן:
 אנחנו יכולים להביע את העמדה המקצועית שלנו והעברתי אותה כמה וכמה פעמים
יובל צלנר:
חשוב לציין בהקשר מיסוי פחמן שזו דווקא סמכות שר האוצר לקבוע את המס בצו של שר האוצר
יובל צלנר:
 בנושא מס הגבולות, ה-CBAM באיחוד האירופי, צודק נציג רשות החדשנות
יובל צלנר:
 באוקטובר 2023 תהיה חובה לארבעה סקטורים, כשאחד מהם הוא סקטור הדשנים, לדווח על תחולת הפחמן במוצרים, ומשנת 2026 לשלם על כל טון פחמן לאיחוד האירופי לפי התעריף של האיחוד האירופי של מס פחמן, שעומד היום על 88 יורו לטון
יובל צלנר:
 זה בהחלט משהו שאנחנו צריכים להיערך אליו, ויפה שעה אחת קודם
מיקי לוי:
זה פשוט מטורף, זה כסף שזורקים למצולות האוקיינוס
מיקי לוי:
  כול כך הרבה דברים ניתן לעשות בכסף הזה
מיקי לוי:
 ננסה להתייחס לזה בסיכום
מיקי לוי:
      הנושא הזה הוא כבד
מיקי לוי:
 זה נושאת מטוסים
מיקי לוי:
 אנחנו לא נעזוב אותו
מיקי לוי:
 יש כאן הרבה משתתפים וכנראה שלא אספיק להקיף את כולם
מיקי לוי:
 אבל אני מחויב לכמה ואני מתחייב לאלה שלא דיברו  שהם ידברו בפעם הבאה
מיקי לוי:
 אנחנו עוד מעט נסגור שעתיים
מיקי לוי:
        	המדען הראשי של משרד הטכנולוגיות שמתקשר לרשות רוצה להגיד משהו? איננו
מיקי לוי:
      	תרשו לי, מתוך כבוד ונימוס, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציגת הנוער שהגיעה לכאן במיוחד
אביב אשד:
היי, אני אביב
אביב אשד:
 אני פעילה במחאת הנוער למען האקלים
אביב אשד:
 הלוואי ולא הייתי צריכה להיות פה, אבל אני פה
אביב אשד:
 כי אני מפחדת מהעולם שבו ואני הדורות הבאים נצטרך לחיות בו
אביב אשד:
 אני פה, כי אנחנו, מחאת הנוער,  לא יכולים לשבת בבית ולא לעשת כלום כשהעתיד שלנו הוא זה שעל הכף
אביב אשד:
 אני פה  כי הכוח לשנות ולעצור את המשבר נמצא בידיים שלכם
אביב אשד:
      כידוע לכם, מדינת ישראל הציבה יעד של מעבר לשימוש באנרגיית מתחדשת בסקטור החשמל של 30% עד 2030, ו-10% עד 2020
אביב אשד:
 אלה יעדים נמוכים בהשוואה עולמית, במיוחד לאור העובדה שמספר עבודות, חלקן אף של משרדי הממשלה, הראו איך ניתן לעמוד ביעדים גבוהים בהרבה
אביב אשד:
  נקודת האל חזור פה עוד שבע שנים, ואנחנו בינתיים לא מצליחים לעמוד ביעד המזערי לאנרגיה מתחדשת של  2020
אביב אשד:
      כיום קיימות מספר טיוטות של חוקי אקלים, ובאף אחת מהן אין יעדים שאפתניים מספיק, לא לאנרגיות מתחדשות ולא לעצירת פרויקטים פוסיליים
אביב אשד:
        אין לנו הרבה זמן, אבל למזלנו הוא מספיק כדי לעשות את השינוי שנדרש אם נתחיל לפעול עכשיו
אביב אשד:
  צריך לחוקק בהקדם האפשרי חוק אקלים עם יעדים שתואמים באמת את המצב בו אנו נמצאים של אנרגיות מתחדשות וצמצום פליטת פחמן
אביב אשד:
 צריך להוסיף את משבר האקלים לחינוך באופן אמיתי ולדאוג שזה יוצא אל הפועל, לא כפי שקורה היום
אביב אשד:
 בנוסף, צריך לעצור פרויקטים פוסיליים ולא לצאת להליך הרביעי של מתן רישיונות חיפוש, כמו שמשרד האנרגיה רוצה לעשות,  ולא להקים עוד תחנות כוח חדשות ולהגדיל את התלות בגז, כמו שכתוב בטיוטת חוק ההסדרים
אביב אשד:
      לסיום,  כנציגת הדורות הבאים בחדר, אני רוצה לבקש מחברי הכנסת, וגם ממשרדי הממשלה: אל תכירו רק במשבר, אלא גם תילחמו בו כמו איום אמיתי שקיים ומאיים על העתיד שלי ושל כל דורות הבאים
אביב אשד:
 עשו פעולות לעצור אותו, ובראשן העברת חוק אקלים עם יעדים שאפתניים
אביב אשד:
 תודה רבה
מיקי לוי:
תודה רבה לך שטרחת והגעת
מיקי לוי:
 צעקת הנוער בהחלט נשמעה
מיקי לוי:
 אנחנו מבינים אתכם
מיקי לוי:
 זה החיים שלכם
מיקי לוי:
  אתם תצטרכו להחזיק את כל העסק הזה על הכתפיים שלכם כשהדורות האלה לא יהיו
מיקי לוי:
      האם ישנו נציג מאחד ממשרדי הממשלה שרוצה להגיד משהו בהול ודחוף? אדוני, בבקשה
עופר אליישר:
עופר אליישר, סמנכ"ל אסטרטגיה וכלכלה במשרד התחבורה
עופר אליישר:
 כמובן שאנחנו רואים חשיבות   גדולה בכל נושא האקלים
עופר אליישר:
 יש לנו עשייה רבת היקף בנושא
עופר אליישר:
 אנחנו גם רואים חשיבות בביקורת ובממצאי מבקר המדינה
עופר אליישר:
 העברנו את התגובות
עופר אליישר:
      העשייה שלנו היא בשני מישורים: במישור המיטיגציה ובמישור האדפטציה
עופר אליישר:
  בנושא המיטיגציה - אנחנו פועלים להפחית את הנסועה הפרטית כמה שניתן
עופר אליישר:
 אנחנו מפתחים מערכות להסעת המונים בעשרות מיליארדי שקלים
עופר אליישר:
 אנחנו מנסים לפתח את התחבורה הציבורית כמה שניתן, להוסיף תוספות שירות משמעותיות, לתגבר את תדירות הקווים
עופר אליישר:
 אנחנו  מחשמלים את הכול: את האוטובוסים  ואת כל מסילות הרכבת
עופר אליישר:
 אנחנו מפתחים הליכתיות,  אופניים ומיקרו מוביליטי, פרויקט המאיץ
עופר אליישר:
 אנחנו נוקטים בפעולות כדי לקדם את נושא הרכב החשמלי
עופר אליישר:
 יחד עם המשרד להגנת הסביבה יצרנו תוכנית למעבר לכלכלת דלת זיהום ומשגשגת עד 2050
עופר אליישר:
      בתחום האדפטציה  - כסמנכ"ל בכיר, יחד עם מנהל השירות המטאורולוגי, יחד עם המדען הראשי ועם העמיתת שיושבת כאן, יש לנו צוות בכיר שבוחן את ההיערכות שבוחן את ההיערכות מפני שינויי אקלים קיצוניים
עופר אליישר:
 אנחנו בודקים מול חברות התשתית את מה שאנחנו נצטרך לעשות באירועי קיצון, כמו: פגיעת חום באספלט, במסילות ברזל, פגיעה במערכות הדרכים עקב שיטפונות, הצפות, מערכת ניקוז, תופעות מזג אוויר שתשפענה על הרציפות התפקודית, ועוד
עופר אליישר:
  תודה
מיקי לוי:
תודה רבה אני לא יודע מה יהיה עם כל הפרויקט של אי כניסת כלי רכב לתל אביב
מיקי לוי:
  כי זה פוליטי, וזה כבר בוטל,  וזה חבל
מיקי לוי:
 אני לא בא בטענת אליך כנציג משרד התחבורה
מיקי לוי:
     אדוני, בבקשה
גדעון סער:
 שמי גדעון בכר, ואני השליח המיוחד לשינויי האקלים במשרד החוץ
גדעון סער:
 קודם כול, אני באמת רוצה להביע את כל הערכתי לדוח החשוב ביותר
גדעון סער:
 לדעתי, לא נכתב דבר דומה לזה בנושא שינויי האקלים במדינת ישראל
גדעון סער:
 הנושא הזה צריך להיות נר לרגלינו, ואנחנו צריכים כל יום להסתכל על הדוח הזה ולחשוב איך אנחנו מבצעים וסוגרים את כל הפערים שיש בדוח הזה
גדעון סער:
      מבחינתנו, מבחינת משרד החוץ, הנושא הזה הוא נושא ליבה
גדעון סער:
 הוא אחד מעשרת היעדים המרכזיים של משרד החוץ כבר בשלוש השנים האחרונות
גדעון סער:
 הנציגויות שלנו מקדמות אלפי פעילויות בשנה בנושא שינויי האקלים, בין אם זה נושאים תדמיתיים או כלכליים
גדעון סער:
 אנחנו משתפים פעולה עם כל מי שיושב פה בשולחן הזה ממשרדי הממשלה, וגם מעבר להם, בעיקר  בנושא החדשנות האקלימית
גדעון סער:
 אנחנו רואים בזה נכס גדול מאוד עבור מדינת ישראל והמנוף העיקרי ביותר שלנו להשפיע על משבר האקלים העולמי
גדעון סער:
 אנחנו, בשיתוף עם משרדי הממשלה, הובלנו את הביתן הישראלי, ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ומשרדים אחרים ב-   27 COP
גדעון סער:
 אנחנו נעשה את זה גם ב-COP 28
גדעון סער:
  זה נושא ליבה מרכזי עבורנו ואנחנו נמשיך להתמקד בנושא החדשנות האקלימית
גדעון סער:
      לסיום, אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול להטמיע בתוך משרד החוץ את נושא שינויי האקלים
גדעון סער:
  כל נציגות ישראלית, מתוך 108 הנציגויות שלנו, מחויבת היום לעמוד בתו תקן ירוק
גדעון סער:
 יש לה מאה ומשהו מדדים  שהיא צריכה לעשות
גדעון סער:
 אנחנו מכניסים את זה גם רוחבית בתוך המשרד
גדעון סער:
 רק לאחרונה סיימנו קורס של שבוע ימים בנושא שינויי האקלים ל-35 עובדים של המשרד מהארץ ומחו"ל, ונמשיך להטמיע את הנושא הזה כך שהנושא יהיה נושא ליבה עבור כל דיפלומט ישראלי
מיקי לוי:
 ערן לוי, בבקשה
ערן מאיר לוי:
ערן לוי, מנכ"ל קבוצת אלטנוילד
ערן מאיר לוי:
  אני ארשה לעצמי להגיד שאני נציג הנדל"ן של הסקטור הפרטי
ערן מאיר לוי:
 אני לא שמעתי פה את משרד השיכון ואת משרד הפנים
ערן מאיר לוי:
 אולי פספסתי
מיקי לוי:
  לא הספקנו
ערן מאיר לוי:
  תעשיית הנדל"ן היא אחת מהתעשיות המזהמות
ערן מאיר לוי:
 גם השימוש בנדל"ן אחר כך
ערן מאיר לוי:
 בסופו של דבר, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו רותמים את כל הגורמים ובאמת נותנים לסקטור הזה לקדם בנייה ירוקה
ערן מאיר לוי:
 אנחנו מפגרים מאוד ביחס לעולם המערבי בכל הנושא הזה
ערן מאיר לוי:
 שמענו פה גם את חברי הכנסת שדיברו על תוכנית כוללנית, ויובל גם דיבר על כך שהם כן רוצים תוכנית סדורה
ערן מאיר לוי:
 יש לענף שלנו תוכנית סדורה, עם המועצה לבנייה ירוקה,  של מסלול ירוק
ערן מאיר לוי:
 זו תוכנית שלא עולה כסף לממשלה ולמדינה
ערן מאיר לוי:
  היא תגרום לעוד ועוד חברות לבנות ירוק
ערן מאיר לוי:
 התודעה הצרכנית כן מתחילה להיות שם
ערן מאיר לוי:
  זה משהו שהוא סופר חשוב
ערן מאיר לוי:
 חשוב לפעול עם גזרים ולא רק עם מקלות
ערן מאיר לוי:
  נציגת משרד האנרגיה דיברה על הנושא הזה
ערן מאיר לוי:
 גם בתחום שלנו זה סופר חשוב
ערן מאיר לוי:
      בסופו של דבר, אנחנו כן צריכים את האוזן הקשבת כדי לקדם רעיונות ותוכנית כאלה
ערן מאיר לוי:
 בהמשך לדוח הבאמת מכובד הזה, כפי שהוא ציין, ולכך שהעליתם את זה לסדר-היום, אנחנו נשמח לראות איך אנחנו יכולים לקדם את זה מפה
ערן מאיר לוי:
 כמובן שלא נוכל ליצור קונצנזוס, אבל לפחות תהליכים מסוימים
ערן מאיר לוי:
      אסיים במשפט אחד מספרו של בנימין זאב הרצל שכולנו מכירים: "כל מעשה האדם היה לפנים חלום"
ערן מאיר לוי:
 תודה רבה
מיקי לוי:
 תמר לב מהחברה להגנת הטבע, בבקשה
תמרה לב:
תודה רבה
תמרה לב:
  אתחיל במילה אופטימית כי הדוח הזה היה באמת מדכא
תמרה לב:
 בדרך כלל ארגוני הסביבה הם אלה שמביאים את הסמן הכי מדכא, אבל פה לא היה צורך למרות שהעולם לא עומד בקצב
תמרה לב:
 הדוחות האחרונים של  מדעני האו"ם מבהירים באופן חד משמעי  שהמצב קשה, אבל יש עוד מה לעשות
תמרה לב:
 בואו לא נתייאש מזה ובואו לא נגיד שאין מה לעשות
תמרה לב:
  יש בהחלט מה לעשות,  רק צריך לעשות את זה מהר
תמרה לב:
      מאז שיצאו הדוחות האלה, נעשו בעולם דברים
תמרה לב:
 בקיץ האחרון עבר בארצות הברית חוק פיננסי, אנשי האוצר, שהעביר כמעט 400 מיליארד דולר לתוכניות שונות להתמודדות עם שינויי האקלים
תמרה לב:
 400 מיליארד דולר, זה הסכום שאנחנו מדברים עליו
תמרה לב:
 באירופה יש עכשיו עלייה של יותר מ-30% בפיתוחים של אנרגיות מתחדשות גם בגלל המלחמה באוקראינה
תמרה לב:
 העולם הולך לשם
תמרה לב:
 אנחנו נמצאים בפיגור היסטרי, הרבה מעבר למה שנמצאים בו  בעולם
תמרה לב:
       אני רוצה להתייחס למה עושים אצלנו
תמרה לב:
 אני מכירה פה הרבה אנשים מהמשרד להגנת הסביבה, והאנרגיה והחקלאות
תמרה לב:
 הם באמת עובדים לילות כימים כדי לנסות ולהגיע לעולמות האלה ואפילו לעקוף את היעדים
תמרה לב:
 אבל אנחנו פותחים את חוק ההסדרים האחרון ואנחנו מגלים שאין שינוי אקלים, ולא משנה יזה מושג תחפש שם
תמרה לב:
 זר  לו היה נכנס, היה חושב שפשוט אין שינוי אקלים
תמרה לב:
 נכון, יש הקלה מסוימת בבנייה של מתקנים סולריים
תמרה לב:
 איפה סולריים על גגות? איפה חובה להתקין? למשרד האוצר יש כוחות עצומים בחוק הזה, ובכלל, להעביר תקציבים ולעודד
תמרה לב:
 לא לתמוך מרחוק, להיות המנוע שמניע את הדבר הזה, ויחד איתו משרד ראש הממשלה, שלצערי אני לא רואה פה נציג שלו
תמרה לב:
  ברור היום שכשכל משרדי הממשלה  נמצאים שם
תמרה לב:
 משרדי המטה צריכים להיות גם שם
תמרה לב:
 ואני מציעה לוועדה אולי בפעם הבאה להזמין לכאן אנשים בכירים יותר ממשרד האוצר וממשרד ראש הממשלה, שיכולים באמת
תמרה לב:
 זה לא רק האשמה
תמרה לב:
  יש להם יותר כוח והזדמנות להציל אותנו מהדבר הזה
קריאה:
  הם איתנו בזום
מיקי לוי:
 סמנכ"לית אדם טבע ודין, בבקשה
תמר גנות רוזנשטריך:
תודה רבה
תמר גנות רוזנשטריך:
 שלוש נקודות וגם בהמשך לדבריהן של אביב ותמר
תמר גנות רוזנשטריך:
 יש דיסוננס עצום בין הדחיפות והפיגור בו אנחנו נמצאים לבין השיח הנינוח
תמר גנות רוזנשטריך:
 כולם תומכים, כולם רואים את החשיבות ומבינים, וכולם בעד, אבל לא נעשה מספיק, ולא מספיק מהר
תמר גנות רוזנשטריך:
 לפני שנה וחצי התפרסם דוח מבקר המדינה שהראה שמבחינת חקיקה אנחנו כבר בפיגור
תמר גנות רוזנשטריך:
 עדיין אין חוק אקלים
תמר גנות רוזנשטריך:
 חוק אקלים היה צריך להיות אתמול
תמר גנות רוזנשטריך:
 יש כאן דחיפות עצומה, ולצערי היא עדיין לא באה לידי ביטוי
תמר גנות רוזנשטריך:
 שנית, עוד לפני חוק, יש שני מנגנונים מאוד מאוד משמעותיים שמתכללים כבר היום את ההסתכלות את ההסתכלות הממשלתית
תמר גנות רוזנשטריך:
 לצערי, הם עדיין מדברים יותר כתומכים ויותר כמשקיפים מהצד, ולא כמי שלוקח הובלה על זה
תמר גנות רוזנשטריך:
 אלו משרד האוצר ומינהל התכנון
תמר גנות רוזנשטריך:
  הם שני גורמים שיקבעו איך תיראה כאן המדינה עוד עשרות שנים
תמר גנות רוזנשטריך:
 הם צריכים להוביל את השינוי ולהצטרף לקואליציית שרי אוצר הכוללת 70 שרי אוצר מכל העולם, שמבינים שמדובר פה באירוע כלכלי ובאיום עצום על המערכת הפיננסית
תמר גנות רוזנשטריך:
  התפקיד הוא לא לתמוך ולא לאשר תקציב, התפקיד הוא להוביל את השינוי ואת ההתייחסות הממשלתית
תמר גנות רוזנשטריך:
 וגם מינהל התכנון
תמר גנות רוזנשטריך:
 אי אפשר להמשיך לתכנן כאילו קו המים לא הולך להשתנות, כאילו לא תהיה עליית מפלס
תמר גנות רוזנשטריך:
 והדבר האחרון, ואולי הכי חשוב, אי אפשר ביד אחת לבוא לדבר יחסית בנינוחות על צעדים שעושים והצהרות והחלטות ממשלה וכוונות לקדם חקיקה,  ובצד השני לקדם בשיא המרץ חוק הסדרים, שלא רק שהוא לא כולל דברים שקשורים לנושא הזה אלא הוא כולל סעיפים שהם אנטי סביבתיים שפועלים בניגוד למטרות שהממשלה מצהירה עליהן כשהיא אומרת שהיא תקדם חוק אקלים ואחוזי הפחתה
תמר גנות רוזנשטריך:
 אי אפשר להגיד שאנחנו רוצים 50% הפחתה עד  2030 , וזה כאמור אפילו לא יעד מספיק עכשיו, וביד השנייה לאפשר לתחנות פחמיות מסלול עוקף של המשרד להגנת הסביבה ולאפשר כריתת עצים מסיבית, לפגוע בסמכויות פקיד היערות ולבטל את המיסוי על הפלסטיק החד-פעמי, ולא לקדם את אותם דברים שכן צריך לעשות
תמר גנות רוזנשטריך:
 צריך חוק אקלים וצריך לעצור את היוזמות האלה שחותרות נגד הצהרות הממשלה עצמה
מיקי לוי:
   תודה רבה לך
מיקי לוי:
 נדב טל, רכז תחום המים, בבקשה
נדב טל:
שלום לכולם
נדב טל:
 נדב טל, ארגון אקופיס
נדב טל:
 אני פה כדי לדבר על שיתופי פעולה אזוריים סביב נושא משבר האקלים
נדב טל:
 כמובן שנציגת משרד האנרגיה דיברה על הקשר בין מים לאנרגיה שמקודם בהסכם עם ירדן
נדב טל:
 אנחנו יודעים שאנחנו בהוט-ספוט המזרח התיכון, ואי אפשר להתייחס לטיפול במשבר האקלים  בלי לקדם שיתופי פעולה עם השכנים שלנו בעניין הזה
נדב טל:
 עם כל הקושי שבדבר, משבר האקלים נותן לנו פה הזדמנות לקדם שיתופי פעולה בנושא הזה עם השכנים שלנו
נדב טל:
 אנחנו יודעים שגם הירדנים וגם הפלסטינים הושפעו קשה מאוד ממשבר האקלים
נדב טל:
 וכבר היום אנחנו רואים מצוקת מים רצינית מאוד בירדן
נדב טל:
 אם הם יסבלו מזה, זה לא יפסח עלינו
נדב טל:
 לכן, הדבר הזה צריך לזכות להתייחסות בכל מה שקשור לדוחות כאלה ואחרים
נדב טל:
 גם טיפול מול עזה
נדב טל:
 עזה והפלסטינים יסבלו מזה מאוד מאוד קשה
נדב טל:
 יש לנו כאן הזדמנות לקדם שיתופי פעולה אזוריים עם הפלסטינים
נדב טל:
 תודה רבה
מיקי לוי:
הלוואי
מיקי לוי:
 נמסר לי שמשרד ראש הממשלה בזום, אבל כנראה שלא
מיקי לוי:
 נציג המל"ל בזום? שלום לך, אם אתה רוצה להגיד משהו, זה בסדר
מיקי לוי:
 אם לא, אני מקווה ששמעת את כל הדיון הסוער הזה ועל חוסר ביצוע של מדינת ישראל וממשלות ישראל לדורותיהן
מיקי לוי:
 אני לא שם אצבע מאשימה, אני רק אומר שאנחנו כנראה צועדים לקטסטרופה
מיקי לוי:
 הוא לא שומע
מיקי לוי:
 לפעם הבאה: נציג המל"ל, נציג משרד ראש הממשלה, פה
מיקי לוי:
      תומר גרטל, מגמה ירוקה, בבקשה
תומר גרטל:
כבוד היושב-ראש, כמובן תודה ענקית על הדיון החשוב הזה
תומר גרטל:
 אני רוצה לדבר על חוק האקלים שעבר בכנסת
תומר גרטל:
 מבחינתנו, לפחות, הוא כול כך גרוע
תומר גרטל:
 היעדים שבו הם באמת נמוכים כול כך שיש מצב ממשי שאם הוא יעבור כמו שהוא עכשיו, הוא יעשה יותר נזק מתועלת
תומר גרטל:
  הדבר היחיד שבאמת לא שמו פה על השולחן הוא הפיל שבחדר
תומר גרטל:
 למה חוק האקלים נראה כך? כי מה שאני שומע פה זה באמת טיפה לא נתפס
תומר גרטל:
 הסיבה האמיתית זה בגלל אגף התקציבים ומשרד האוצר, והלוביסטים בפועל של חברות הגז, משרדי הממשלה
תומר גרטל:
 שרת האנרגיה לשעבר קארין אלהרר, שקידמה קידוחים חדשים, פקידי משרד האנרגיה שיושבים פה, כולם רידדו את חוק האקלים, סירסו אותו לחלוטין, ומתעקשים שאנחנו פשוט נחיה בגיהינום עלי אדמות
תומר גרטל:
  ואני אגיד את האמת, יותר מזה, כמעט כל נציגי משרדי הממשלה שנמצאים פה ויושבים עם הגינונים שלהם, הם מכחישי אקלים בחליפות
תומר גרטל:
 ואיך אני יודע את זה? חוק האקלים פשוט לא היה נראה ככה אם הם היו יודעים את העבודה שלהם
תומר גרטל:
      שווה להוסיף שגם אחרי חוק האקלים, כמו שאמרו פה, משרד האוצר החליט לעשות באמת וידוא הריגה לסביבה ולאקלים, ונכנסנו לחוק הסדרים חסר תקדים בדורסנות שלו
תומר גרטל:
 רוצים לבטל את הייצוג הסביבתי בוועדות התכנון, רוצים להתיר לחברת חשמל לפעול בפועל ללא היתר פליטה
תומר גרטל:
 כאילו - השתגעתם? 2,500 איש מתים בשנה מזיהום אוויר
תומר גרטל:
 שישה אנשים בכל יום
תומר גרטל:
 זה לא נתפס אפילו
תומר גרטל:
 איזה מדינה בעולם רוצה שהאזרחים שלה ימותו מזיהום?  דוח המבקר הזהיר אותנו והראה לנו שוב מה יקרה כשאנחנו מזלזלים בנושא
תומר גרטל:
 ואתם שוב עושים בדיוק ההיפך בגלל תאוות בצע, ותו לא
מיקי לוי:
 הייתי מתנסח אחרת, אבל כיבדתי אותך
מיקי לוי:
      ד"ר יובל ארבל, בבקשה
יובל ארבל:
תודה רבה
יובל ארבל:
 אני סמנכ"ל ים וקשרי ממשל בעמותת צלול
יובל ארבל:
  כבוד היושב-ראש,  היו חסרים לי כאן שני  דברים: השלטון המקומי
יובל ארבל:
 אולי פספסתי, אבל לא שמעתי מספיק התייחסות
יובל ארבל:
 בנושא אדפטציה - עליית מפלס פני הים  בתדירות הסערות, מחייבת היערכות של רשויות החוף
יובל ארבל:
 ההיערכות שנעשית היא באמצעים שהם קשיחים ולא מותאמים לתרחישים של עליית מפלס