GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי לוי:
 בבקשה איתן
איתן דהן:
אדוני היו"ר בוקר טוב, בוקר טוב לכולם, לי קוראים איתן, אני מנהל חטיבת הביטחון במבקר המדינה, יושבים איתי פה שלושה נציגים מהחטיבות השונות
איתן דהן:
 נמצא פה איל מחטיבת הביטחון, עילם מחטיבת חברה ורווחה ועמוס ממשרדי ממשלה ומוסדות שלטון
איתן דהן:
 כבר בפתיח אני אומר שיש כאן דו"ח ביקורת שנעשה ע"י כל החטיבות שצוינו כאן ביחד, הוא דו"ח ביקורת מיוחד שעוסק בפיתוח וחיזוק מעמדה של ירושלים
איתן דהן:
 אם אפשר ללכת לשקף הראשון בבקשה
איתן דהן:
     מה שאנחנו נציג כאן היום בעצם בשלושה תתי דיונים אני מבין, את פרקי הדו"חות או חלקי הדו"ח כפי שנעשה
איתן דהן:
 החלק הראשון שיוצג זה בעצם החלק השמאלי, נעשה פה איזה שינוי קטן על הבוקר, אנחנו נתחיל עם מרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים, כאשר הנושאים המרכזיים שעלו בדו"ח הזה הוא בעצם אזרוח מעברים, אפשר לראות את זה כאן בפתיח, למרות החלטות שהתקבלו, כמו כן עלו ליקויים משמעותיים בעמידה בנוהלי האבטחה והבידוק הביטחוני ובהכשרה ובכשירות של המאבטחים במעברים שנדרשים לעבודה מקצועית ברמה מאוד מאוד גבוהה, והנושא הנוסף הוא המשך קיומם של פרצות במכשול המסכנות את ביטחון תושבי ישראל
איתן דהן:
 צריך להגיד גם בפתיח שכלל האמצעים שמוצגים פה נכונים למועד בו התקיימה הביקורת, כפי שהוא מופיע כאן
איתן דהן:
     הנושא השני שיוצג פה הוא בעצם השירותים החברתיים לאוכלוסייה הערבית במזרח ירושלים, המיקוד יהיה בעיקר בחינוך ורווחה, סליחה זה הנושא השלישי שיוצג
איתן דהן:
 אני עובר משמאל לימין על השינוי שבוצע, ניגע במענה של הרשויות המדינה בתחום החינוך ובתחום הרווחה שהוא עודנו חלקי ביותר ובמקרים מסוימים, הרשויות אינן ממשות את אחריותן עפ"י דין
איתן דהן:
      יעלו פה נושאים בנושא כיתות לימוד ותקציב רווחה וסוגיית העוני ותלמידים רבים שבכלל לא רשומים בלימודים ועוד דברים כאלה ואחרים, מחסור בעובדות ועובדים סוציאליים ועוד דברים נוספים שיוצגו כאן בפירוט בהמשך
איתן דהן:
     החלק האחרון בדו"ח הזה הוא טיפול המדינה במעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים, כאשר הדברים המרכזיים שיעלו בדו"ח עצמו זה השירות שרשות האוכלוסין נותנת לתושבי מזרח ירושלים שהוא נחות ממה שנמצא בדו"ח, בהרבה מזה המוענק לתושבים ולאזרחים ביתר חלקי הארץ, גם פה אפשר לראות נושאים שעולים בהיבט של היעדר מדיניות, שקיפות, פרסום של מדיניות ונהלים, זמני ההמתנה, איכות השירות, עיכוב בקשות
איתן דהן:
 יש פה בקשות שבזמנו המתינו שנתיים וחצי למשל לבקשת אזרחות ישראלית ודברים נוספים יוצגו כאן בפירוט בהמשך
איתן דהן:
     החלק השני של הפרק הזה הוא השירות שמעניק המוסד לביטוח לאומי שאינו מתבצע בשקיפות המחויבות במהירות הראויה, גם פה יעלו נושאים של איכות שירות
איתן דהן:
 למשל הליך קביעת מעמד תושבות ודברים נוספים שיעלו בתוך הדו"ח, איכות השירות וכו' יעלו במהלך הדיונים עצמם
איתן דהן:
     אז אנחנו נתחיל במרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים, יציג את זה ראש אגף חטיבת הביטחון, איל בבקשה
מיקי לוי:
אם מישהו יודע את הפרטים, מה אחוז תושבי מזרח ירושלים, התושבים הערביים שיש להם תעודה כחולה, אם מישהו יכול להגיד לי באחוזים או במספרים, מתוך כלל התושבים בירושלים, אני אודה לו
מיקי לוי:
 יש מישהו כזה? אני רוצה לדעת מה מספרם של תושבי מזרח ירושלים, מתוך הכלל
מיקי לוי:
 יש חרדים, יש חילוניים
מיקי לוי:
 כמה ערבים? רק תציג את עצמך לפרוטוקול
דוד קורן:
ד"ר דוד קורן מנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות, הציבור הערבי בירושלים מונה כ- 39% מתושבי העיר, כ- 370,000
מיקי לוי:
עפ"י תעודות זהות, לא חשוב היכן הם גרים
מיקי לוי:
 39%
דוד קורן:
39% מתושבי העיר
מיקי לוי:
אתה יכול להגיד לי כמה בעלי זכות בחירה?
דוד קורן:
אנחנו מדברים על מי מעל גיל 18, כ-50-55% לערך הם מעל גיל 18
דוד קורן:
 אנחנו מדברים על אוכלוסייה צעירה יחסית, מה שאומר שמתוכם בעלי זכות בחירה ניתן להעריך באורך גס כ- 160-180,000
מיקי לוי:
לא מדובר על זכות בחירה לכנסת, כי אין להם זכות בחירה לכנסת
דוד קורן:
מקרב אותם תושבים 8-10% הם אזרחים
מיקי לוי:
אתה מדבר על כפרים מחוץ לירושלים?
דוד קורן:
לא, לא
דוד קורן:
 מתוך אותם תושבי מזרח ירושלים כ- 8-10% מהם הם אזרחים
מיקי לוי:
הבנתי, חלקם הגישו בקשה לאזרחות
דוד קורן:
סך בכל 8-10% מהם הם אזרחים והשאר הם תושבים שאינם אזרחים
דוד קורן:
 מה שאומר שכמו שאדוני היו"ר ציין הם יכולים לבחור בבחירות המוניציפליות ולא בבחירות הממשלתיות
מיקי לוי:
כמה בעלי זכות בחירה בירושלים?
דוד קורן:
אני אבדוק ואני אגיד
מיקי לוי:
תבדוק ותגיד לי, כי אמרת לי שכ- 170,000 תושבים ערביים אוחזי תעודת זהות כחולה, מתוכם 8% גם אזרחים, זה בתוך ה- 170,000?
דוד קורן:
אמת
מיקי לוי:
 אז מישהו יוכל לבדוק לי כמה בעלי זכות בחירה בירושלים?
דוד קורן:
אני בודק
מיקי לוי:
לא לכנסת, לרשות המוניציפלית
מיקי לוי:
 אנחנו ממשיכים, אני מתנצל
איל זוננפלד:
בוקר טוב, איל זוננפלד מנהל ביקורת בין תחומית בחטיבה לביקורת מערכת הביטחון
איל זוננפלד:
 הביקורת שאנחנו עסקנו בה היא במרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים היא ביקורת נוספת על 3ביקורת נוספות שנעשו בנושא הזה, וכל זאת מפאת החשיבות של הנושא בהיבט גם הביטחוני וגם בהיבט של מרקם חיים בגזרת עוטף ירושלים, שהמשרד מצא לנכון להקדיש לכך 3 דו"חות
איל זוננפלד:
     אני רוצה לעבור מכאן לכמה נקודות מפתח שחשוב שנכיר כדי שנכיר את הגזרה
איל זוננפלד:
 נכון לנובמבר 2018 וככל שידוע לי גם היום, נותרו עדיין 2 פרצות לאורך טוואי התפר בגזרת עוטף ירושלים, אחת מהפרצות ב- 2018 הביאה לרצח הנורא של אורי אנסבכר ז"ל והם עדיין מהוות סיכון ממשי בהגנה על תושבי ירושלים מבחינת חדירה של מסתננים
איל זוננפלד:
     145 ק"מ אורך טוואי המכשול בגזרת עוטף ירושלים, 76 פיגועי טרור נכון למועד הביקורת אירעו במרחב ירושלים, מתוכם 47 ע"י מפגעים תושבי ירושלים
איל זוננפלד:
 במרחב עוטף ירושלים קיימים 16 מעברים, כולם באחריות משטרת ישראל, כאשר משטרת ישראל בעצם מפעילה נכון למועד הביקורת תחתם גם כוחות משטרה, מג"ב וגם כוחות משטרה צבאית וגם חברת אבטחה שבאה בעצם להשלים את ההיבט הביטחוני
איל זוננפלד:
 כל זה הופך את ההפעלה והמורכבות של המעברים בעוטף ירושלים לנושא מאוד מאוד בעייתי וניגע בזה בהמשך
איל זוננפלד:
     נושא האזרוח, נושא שעלה במהלך השנים, תומחר בסדר גודל של כ- 264,000,000 מיליון שקל לכלל המעברים בעוטף ירושלים, כלומר להוציא את זה מהמשטרה ולהעביר את זה כמו מעברים אחרים שקיימים היום באחריות של רשות המעברים, תחת משרד הביטחון
איל זוננפלד:
     יחד עם זאת בוצע במהלך השנים האחרונות שדרוג של מעבר קלנדיה ורחל שצמצם באופן משמעותי את זמן ההמתנה לכעשר דקות לעוברים במעבר
איל זוננפלד:
 מבחינת הליקויים שמצאנו, הליקויים העיקריים: אז כמו שאמרתי קודם, נותרו עדיין 2 פרצות בגזרת העוטף, למרות שבעצם היתה החלטה ביוני 2016 בתוכנית כולל מקורות תקציביים לסגירת הפרצות בעוטף ירושלים וכמו שאמרתי, הם מהוות סיכון ביטחוני חמור, שמאפשרות כניסה של שב"חים משטחי איו"ש לירושלים
איל זוננפלד:
 ההמלצה שלנו בהקשר הזה נוכח האיכות של הטיפול בסגירת הפרצות, שעל משרד הביטחון, המשטרה וצה"ל לוודא שניתן המענה הביטחוני המיטבי לצמצום הסיכון בכל ממד אפשרי: כוח אדם, תצפיות וכיוצא בזה
איל זוננפלד:
     נושא הבא, אזרוח המעברים
איל זוננפלד:
 כבר ב-2005 אישור רוה"מ דאז, אריאל שרון ז"ל, התוכנית בעצם לאזרוח המעברים בשני שלבים, פעם אחת זה עבר מצה"ל למשטרה והשלב השני הכוונה היה להפוך את זה לאזרוח
איל זוננפלד:
 ברבות השנים היו הרבה מאוד דיונים, הרבה מאוד תכניות לאזרח את המעברים האלה ולמעשה מאז הדיון בשנת 2014 שבו קבע ראש הממשלה כי יש לבחון לעומק את נושא האזרוח, לא חל שינוי, הממ"ל שנדרש לנושא הזה הכין תכניות וקבע חלופות אפילו לצורך העניין, חלופה מצומצמת, חלופה רחבה, אבל עדיין הנושא הזה לא עלה לדיון בממשלה ובעצם לא הגיע לכלל הכרעה, יחד עם זאת, הושקעו כספים רבים בשדרוג, כמו שציינתי, וזו השורה האמצעית ששיפרה באופן משמעותי את המעבר של התושבים מאיו"ש לישראל, מעבר קלנדיה, רחל וגם שיפור בתהליך מעבר הסחורות במעבר ביטוניה
איל זוננפלד:
     מפה ניגש למעברים עצמם
איל זוננפלד:
 אנחנו מצאנו שהמשטרה יש לה קושי בשמירה על הכמות כוח האדם שעומד לרשותה באותם מעברים, ולמרות שהיא פיתחה מערכים שלמים כדי להכשיר את כוח האדם, נוכח מצוקת כוח האדם, לא כל המפקדים במעברים עברו קורס הכשרה והדבר הזה פגע במקצועיות שלהם
איל זוננפלד:
     ניהול המעברים, דבר מקצועי שמחייב התמודדות עם הרבה מאוד נושאים מעבר לשליטה גם שוטרים, מאבטחים וחיילים, וזה מחייב הכשרה מיוחדת וכישורים ניהוליים ופיקודיים מיוחדים
איל זוננפלד:
     נושא המאבטחים, זה רכיב נוסף שבא בעצם להשלים את הביטחון במעברים
איל זוננפלד:
 באוגוסט 2018 היו שם מאבטחים, היה חלקי, מכל מיני סיבות המשטרה לא הצליחה למלא את כל השורות לצורך העניין, הדבר הזה פגע ביכולת ההכשרה והריענון של אותם מאבטחים, דבר שפגע בכשירות שלהם והמקצועיות המבצעית שלהם
איל זוננפלד:
 מה שאנחנו בעצם המלצנו זה נוכחות מלאה של מאבטחים במעברים והקפדה של כשירות מבצעית כדי לאפשר את העבודה המקצועית והבטוחה של מעברים
איל זוננפלד:
     לסיכום, הרכב האוכלוסייה משתמש מעברים כולל בין היתר אזרחים ישראלים, פלסטינים, תושבי מזרח ירושלים, דיפלומטים, תלמידים
איל זוננפלד:
 הטיפול באוכלוסיות המגוונות האלה מחייב מקצועיות, מיומנות ויכולת פעולה ברגישות ובהתחשבות מחד והקפדה על כללי זהירות וביטחון מאידך
מיקי לוי:
יש התייחסות של כולם לכל הדו"חות
איל זוננפלד:
על כלל הגופים העוסקים בביטחון השוטף במעברים לאורך המכשול לפעול לתיקון הליקויים כדי לאפשר רמת ביטחון גבוהה, מרקם חיים תקין לתושבי ירושלים ולבאים בשעריה, תוך שמירה על האיזון העדין בין צרכי הביטחון ורווחת האוכלוסייה הישראלית והפלסטינית
מיקי לוי:
אנחנו נמשיך להציג את כל שלושת החלקים של הדו"ח כי בהתייחסות של כל אחד ואחד מכם ייתכן ותצטרכו להתייחס גם לחלק האחר
מיקי לוי:
 אם לא נספיק נצטרך להתכנס כאן פעם נוספת
עמוס אולצוור:
אני עסקתי בטיפול המדינה במעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים, כאמור הדו"ח עצמו נעשה ב- 2018 לפני כחמש שנים
עמוס אולצוור:
 הנושאים שאנחנו בדקנו בשני גופים עיקריים שהם רשות האוכלוסין וההגירה והמוסד לביטוח לאומי
עמוס אולצוור:
 המדיניות הממשלתית בדבר מעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים שירותי רשות האוכלוסין במזרח ירושלים וקביעת מעמד תושבות בידי המוסד לביטוח לאומי לצורך קבלת זכויות סוציאליות
עמוס אולצוור:
     במסגרת העבודה אגב, עשינו מעין שיתוף ציבור
עמוס אולצוור:
 נפגשנו עם תושבים בשכונת א-טור במזרח ירושלים בשקף הבא זה מפה שאנחנו הצגנו רק לצורך המחשה על איזה שכונות מדובר, שכונות בסגול, החל מכפר עקב בצפון אום טובא בדרום ירושלים
עמוס אולצוור:
 פה הבאנו נתונים שנכונים כמובן ל-2018
עמוס אולצוור:
 92% מתושבי מזרח ירושלים היו תושבי קבע, 7% היו אזרחים
עמוס אולצוור:
 נקודת המוצא היא בהתאם כמובן לחוק ולנורמות שתושבי הקבע זכאים, חייבים בכל החובות, זכאים בכל הזכויות הסוציאליות למעט, כמו שנאמר, הזכות לבחור ולהיבחר לכנסת ודרכון
עמוס אולצוור:
     מצד שני, מעמד של תושב קבע מחייב מגורים דרך קבע בתחומי ישראל
עמוס אולצוור:
 אלו השירותים העיקריים שמספקים רשות האוכלוסין וההגירה והמוסד לביטוח לאומי
עמוס אולצוור:
 ברשות האוכלוסין זה נחלק לשירותי מרשם ודרכונים כפי שכולם מכירים, שירותים להסדרת מעמד, אז יפה בקשה לקבלת אזרחות כי ברירת המחדל של תושבי מזרח ירושלים הוא שהם תושבי קבע, או בקשה לקבלת רישיון לישיבת קבע
עמוס אולצוור:
 מישהו שלמשל חזר, בקשה לאיחוד משפחות ובקשה לרישום ילד שאחד מהוריו הוא תושב ישראל, כמו תושב קבע
עמוס אולצוור:
     במוסד לביטוח לאומי זה כל הקצבאות שאנחנו מכירים וכן קבלת שירותי בריאות ממלכתיים לפי חוק בריאות
עמוס אולצוור:
 לפי החוק הזה הוא מותנה במעמד של תושב לפי החוקים של המוסד לביטוח לאומי
עמוס אולצוור:
     הליקוי שאנחנו מצביעים עליו זה העדר מדיניות כוללת בדבר מעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים
עמוס אולצוור:
 בדו"ח עצמו פירטנו כמה דוגמאות, מי שרוצה לראות יש בתרשים 2, שלאורך שנים מ-1989 עד 2017 תושבים עתרו לבתי המשפט ובעקבות העתירות אז התקבלו החלטות ע"י שר הפנים שבעצם נתנה בסוגיה מסויימת מעמד
עמוס אולצוור:
 הדבר הזה הביא שלאורך השנים נוסחו נהלים ע"י רשות האוכלוסין ששימשו מעין מדיניות ממשלתית
עמוס אולצוור:
 יש פה 4 דוגמאות והדוגמאות האלה בעצם מראות שלא נעשתה עבודת מטה מקיפה, שבאה לבחון את כלל הסוגיות, למשל לקטינים
עמוס אולצוור:
 האם הם זכאים לזכות כזו או כזו ולכן הצבענו על כך שנדרשת מדיניות ממשלתית
עמוס אולצוור:
     לגבי שירותי רשות האוכלוסין בשקף הבא, העלינו את הליקויים הבאים, שאני חוזר שנכונים לשנת 2018, הגבלת שירות ללשכה אחת שנמצאת בוואדי ג'וז שבזמנו היתה לשכה אחת, אנחנו מודעים לזה שהיום יש עוד לשכות, העדר תקן למשכי הטיפול בבקשות לקבלת מעמד, לא נקבע בעצם תקן כמה זמן אמור להיות מרגע הגשת הבקשה ועד קבלת התשובה
עמוס אולצוור:
 המתנה של כשנתיים וחצי, רק להגשת בקשה לקבלת אזרחות, רק להגיש את המסמכים
עמוס אולצוור:
 תושב מזרח ירושלים נדרש שנתיים וחצי, כלל המהלך לקבל אזרחות ארך בערך 4 שנים
עמוס אולצוור:
     חוסר בשירותים בשפה הערבית
עמוס אולצוור:
 מרבית באתר האינטרנט של הרשות לא היו מונגשים בערבית
עמוס אולצוור:
 מתוך 8 שירותים מקוונים שהיו אז, ב-6 אי אפשר היה להגיש בקשה בשפה הערבית
עמוס אולצוור:
      תנאי ההמתנה הפיסיים ב- 2018 היו ירודים והתורים מחייבים המתנה של שעות
עמוס אולצוור:
 למשל לא היו שם בחוץ עמדות ישיבה לזקנים וכו', צפיפות מאוד גדולה כפי שאפשר לראות בתמונה בדו"ח
עמוס אולצוור:
     השירות בלשכה היה ירוד בהשוואה ללשכות מקבילות ברחבי הארץ
עמוס אולצוור:
 השווינו ללשכות באותו סדר גודל
עמוס אולצוור:
 למשל, זמן ההמתנה למרשם ודרכונים היה פי 2 כמעט, 73 דקות מול 39 דקות וביולי 2018 היו 3000 בקשות התאזרחות, 1500 בקשות לרישום קטין, שלא טופלו
עמוס אולצוור:
     היה פיגור מאוד גדול אז בטווח למשל בקשות שהוגשו ב- 2014-15 כ-1000 בקשות לאזרחות לא היתה החלטה, למרות שעברו 3-4 שנים
עמוס אולצוור:
      בנוגע למוסד לביטוח לאומי, נמצאו הליקויים הבאים: לא נקבעו משכי זמן מרביים לשלבי הטיפול בבקשות לקביעת מעמד תושבות
עמוס אולצוור:
 הביטוח הלאומי נדרש לקבוע האם התושב הוא תושב קבע במזרח ירושלים בהתאם לתבחינים שנקבעו בפסיקה ולעיתים הוא היה מפעיל גם חברות חקירה כדי לוודא שהתושב גם במזרח ירושלים, אז לא נקבעו משכי זמן מרביים, לא פורסמו קריטריונים לקביעת תושבות
עמוס אולצוור:
     בבדיקה שערכנו לגבי פסיקות בתי המשפט נמצא שהם אישרו כמחצית מההשגות של תושבי מזרח ירושלים על החלטות הביטוח הלאומי
עמוס אולצוור:
 רובם, אני מדגיש זה בגין אי מתן מענה, כלומר בכלל לא ניתן מענה למי שהגיש את הבקשה
עמוס אולצוור:
     כמו שהזכרתי, הביטוח הלאומי נוהג לבצע חלק מהחקירות בעצמן באמצעות 6-8 עובדים והשאר באמצעות חברות חקירה פרטיות
עמוס אולצוור:
 מצאנו שנדרש פיקוח ובקרה מוגברים על חברות החקירה, גם בעקבות פסקי דין שהעלו תקלות בחקירות למשל, הבדל בין ההקלטה של המפגש עם התושב לבין התמלול ודבר האחרון, קבלת החלטות ללא בחינת התשתית הראייתית שנאספה ע"י החברות הפרטיות למשל, שאנשי מוסד לביטוח לאומי לא עברו על תמלול החקירה וההקלטות כדי שיהיה להם את התשתית הראייתית המלאה
עמוס אולצוור:
     אז לסיכום, הדו"ח שלנו מצביע על 2 דברים עיקריים: העדר מדיניות כוללת הנשענת על עבודת מטה מקיפה ושירות נחות בלשכת האוכלוסין
מיקי לוי:
רגע, אני רוצה להבין, מדיניות כוללת ממשלתית?
עמוס אולצוור:
כן, את המדיניות קובעת הממשלה ושר הפנים ספיציפית בהתייחס, זה מופיע בדו"ח
עמוס אולצוור:
 אנחנו חייבים להדגיש שנעשו מאז פעולות לתיקון ושיפור המצב לגבי חלק מהליקויים
עמוס אולצוור:
 אני מניח שרשות האוכלוסין תתייחס לזה
עמוס אולצוור:
 תודה רבה
עילם בנו:
אני אציג את הדו"ח שעשינו, את הפרק בנושא השירותים החברתיים לאוכלוסייה הערבית במזרח ירושלים, התמקדנו בעיקר בנושאי החינוך והרווחה
עילם בנו:
 הגופים המבוקרים העיקריים היו עיריית ירושלים, משרד החינוך ומשרד הרווחה
עילם בנו:
 נבדקו נושאים כמו מחסור בכיתות לימוד, נשירת תלמידים, הוראת השפה העברית, טיפול בילדים בסיכון והפגיעה בשירותי הרווחה עקב מחסור במענים לחסרי ישע ונזקקים עקב המחסור בעובדים סוציאליים ולשכות רווחה
עילם בנו:
     הבאנו פה קטע כרקע, חשוב להבין בתקופת הביקורת היו בעצם שתי מגמות בחברה המזרח ירושלמית שנעו בין רצון להשתלב כלכלית בישראל לבין תחושת עויינות וחוסר שייכות שהיתה בקרב החברה הזאת וזה בעצם מדגיש את הצורך בפעילות ממשלתית ועירונית לשיפור מצבם החברתי-כלכלי של התושבים
עילם בנו:
      כמה נתוני מפתח רלבנטיים, 75% זה היה שיעור העוני בקרב תושבי מזרח ירושלים, לעומת 29% בקרב תושבי ירושלים היהודים, 25% היה שיעור המשאבים העירוניים שהוקצו לרווחה במזרח העיר, אף שהתושבים שם מהווים 38% ו-61% מהתושבים העניים בעיר
עילם בנו:
 67% זה שיעור העומס העודף על עו"סית במזרח ירושלים ביחס למערב עקב מחסור בעו"סיות
עילם בנו:
 7% זה היה שיעור הילדים המטופלים בתכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, מכלל הילדים בסיכון במזרח העיר לעומת 14% במערב העיר
עילם בנו:
 23,000 בני 3-18 לא היו רשומים ומעולם לא היו רשומים במסגרת חינוכית מוכרת לפי נתוני העירייה וכמעט 11,000 בני 6-18 נשרו מבתי הספר המוכרים במזרח ירושלים במצטבר
עילם בנו:
     בתחום החינוך בדקנו את נושא המחסור בכיתות לימוד, עלה כי נכון ל-2018 היו 2000 כיתות חסרות לעומת משהו כמו 1000 עשור קודם לכן, ועלה גם שהעירייה לא אספה נתונים בנושא ילדים שאינם רשומים בשום מוסד חינוכי, ובעצם לא ידעה מה קורה איתם
עילם בנו:
     משרד החינוך והעירייה לא דנו בנושא, לא היתה להם תכנית לאיתור מקום הימצאותם של אותם הילדים ובנושאים האלה המלצנו שהעירייה ומשרד החינוך יאפשרו וילדי הגן לממש את זכותם לחינוך חינם במוסדות החינוך הרשמיים, לחילופין במוסדות המוכשרים אם לא נמצא להם מענה במוסדות הרשמיים והמלצנו גם שהם ימלאו את חובתם לאתר את מקום לימודיהם או הימצאותם של הילדים שאינם רשומים במסגרת חינוכית מוכרת, יקימו מאגר מידע של כל הילדים בגיל חינוך חובה וליצור מנגנון אפקטיבי לאיתור ילדים לא רשומים גם בעתיד, כדי להבטיח שיקבלו חינוך בסיסי
עילם בנו:
     עוד בנושא החינוך, בעניין נשירת תלמידים עלה ששיעור הנשירה של תלמידים בכיתות ט'-יב' היה 26
עילם בנו:
5% לעומת ממוצע ארצי של 5
עילם בנו:
4% ושיעור נשירה במגזר הערבי ללא מזרח ירושלים שהיה 7
עילם בנו:
4% ועלה שמשרד החינוך והעירייה לא עשו די לפתרון סוגיה זו
עילם בנו:
 לא הקצו את המשאבים הנדרשים ולא היה קשב, אולי ניהולי, לעניין
עילם בנו:
     בעניין לימוד העברית עלה של-66,000 תלמידים שלמדו לפי התכנית הפלסטינית שזה היו כ-92% מהתלמידים הקצה משרד החינוך רק חלק משעות התקן ללימוד עברית, כמו כן היה מחסור במורים לעברית
עילם בנו:
 המלצנו שמשרד החינוך ועיריית ירושלים יאתרו את התלמידים המצויים בסכנת נשירה וירחיבו את לימודי העברית
עילם בנו:
 לגבי שני הנושאים האלה עלה, שהגדלה של מספר התלמידים שמתמידים בלימודיהם ושולטים בעברית תגביר את סיכוייהם להשתלב בתעסוקה איכותית בעתיד, שזה בעצם אינטרס, אפשר להגיד גם עירוני וגם לאומי
עילם בנו:
     בעניין הפערים בשירותי הרווחה, עלה שהיתה השקעה חסרה במזרח ירושלים, ההשקעה בשירותים הרווחה לא התייחסה לתחומים רבים, בפרט למחסור בעובדות סוציאליות, לשכות רווחה ושירותים המותאמים לילדים בסיכון, לאנשים עם מוגבלות ולקשישים לגבי ילדים בסיכון בשכונות חוץ גדר, עלה שילדים בסיכון בשכונות האלה, שהוצא לגביהם צו שיפוטי, שהו בביתם חודשים רבים במצב של סיכון עד שהעו"סיות והמשטרה הצליחו להחזירם למסגרת
עילם בנו:
 עלה גם שהעירייה והמשטרה לא הסדירו בניהם שיטת פעולה שתאפשר להגיש טיפול מהיר, ולא הסדירו זאת מול צה"ל
עילם בנו:
     המלצנו בעניין שהעירייה ומשרד הרווחה יקדמו את הטיפול בילדי מזרח ירושלים במסגרת התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, שמשרד הרווחה יגבש מענה למחסור בפתרונות חוץ ביתיים לילדים בסיכון, לפעול לשיפור השירותים הן החוץ ביתיים והן בקהילה לאנשים עם מוגבלויות וקשישים, והמלצנו גם שיפעלו בשיתוף גורמי הביטחון למציאת פתרונות למצב שבו צווי בית משפט להוצאת ילד מביתו בשל סכנה אינה מבוצעים או מבוצעים באיחור רב, תוך העמדת אותו ילד בסיכון
מיקי לוי:
דו"ח קשה, לא בטוח שנספיק לגמור אותו אבל בואו נלך לראשון הדוברים
מיקי לוי:
 נתחיל עם המשרד לביטחון לאומי רמ"ח ישובים או מי מכם יציג או יגיב או אין אחד הזה מהמשרד? מהמשרד אף אחד לא הגיע? השר לביטחון לאומי, השר בן גביר, ממשיך להחרים את הוועדה
מיקי לוי:
 כן בבקשה אדוני, רמ"ח תקציבים בבקשה
מיקי לוי:
 משטרת ישראל תנ"צ שמואל, ממ"ר קדם, בבקשה
שמואל סמי מרציאנו:
בוקר טוב, מה שאני יכול לומר קודם כל מבחינתנו מזרח ירושלים מתחלקת לשניים במתן שירותי משטרה וסיוע לגורמי רווחה וגורמים אחרים, לשכונות ירושלים, הכפרים שאנחנו מכירים ואותם ישובים יושבים מחוץ לגדר, כל הישובים שיושבים בחלק שלנו של הגדר השירותים הם מיידים כמו בכל מקום אחר, אנחנו מגיעים ואין לנו בעיה גם מבחינה ביטחונית להיכנס
שמואל סמי מרציאנו:
 לדוגמא הכפרים שניתנו א-טור, עיסוויאה, צור באהר, ג'אבל מוכבר
שמואל סמי מרציאנו:
 הבעיה שלנו מתחילה בשירותים שאנחנו נדרשים לתת למחנה פליטים שועפט, לכפר עקב שם כבר משטרת ישראל אין לה סמכות להיכנס, אנחנו מחויבים לתיאום ביטחוני
מיקי לוי:
יש לה סמכות, היא לא נכנסת
מיקי לוי:
 לא בא אליך בטענות, אני בא בטענות למדינת ישראל
שמואל סמי מרציאנו:
אני, בסופו של דבר, לא יכול להכניס ניידת כחול לבן לכפר עקב, אני מחויב בתיאום מול צה"ל כי שם הוא הריבון ולכן זה מחייב אותנו במחנה פליטים שועפט מול מג"ב עוטף
שמואל סמי מרציאנו:
 הדברים האלו הם טובים כל עוד מדובר באירועים שלהפרות סדר
שמואל סמי מרציאנו:
 אנחנו יכולים לספוג את הזמן ואת ההמתנה
שמואל סמי מרציאנו:
 כשמדובר באירועים של טיפול בחסרי ישע, אירועים שהם שכיחים בכל מקום במדינת ישראל, אירועים של אלימות במשפחה ואירועים שמחייבים אותנו כמשטרה להגיע ככל הניתן כמה שיותר, שם הזמן הוא משחק לרעתנו, התיאום הביטחוני שאנחנו נאלצים לבצע יכול להוביל בהכרח לפעמים לסכנה ולפגיעה באיכות הטיפול שאנחנו נותנים לחסרי ישע
שמואל סמי מרציאנו:
     נושא שני ואחרון, כלומר לגבי מה שעלה כאן בנושא של טיפול לגורמי רווחה, הוצאת ילדים
שמואל סמי מרציאנו:
 צריך לזכור שלמשטרת ישראל יש את הסמכויות שלה, לנו אין סמכויות להוציא ילדים ממשפחות או לבצע טיפול רווחתי כזה או אחר, אנחנו נותנים סיוע, ולכן הסיוע שאנחנו נותנים שהוא מחוץ לגדר, הוא עדיין מחייב אותנו בתיאומים האלו
שמואל סמי מרציאנו:
 תודה
מיקי לוי:
 מפקד עוטף ירושלים בבקשה רשות הדיבור
עמרם נידם:
עמי נידם, מפקד עוטף ירושלים כמה דברים לגבי ההערות שנאמרו כאן
עמרם נידם:
 אל"ף לגבי הפרצות במכשול, אז במכשול של עוטף ירושלים יש שתי פרצות קטנות אחת באזור של הכרימיזן באורך של 250 מטר, ואחת של בתיר, לאורך של מספר קילומטרים
עמרם נידם:
 שתי הפרצות הללו מתוצפתות ע"י תצפיות, יש לנו כוחות שממתינים למטה אחרי ואדי גילה
איתן דהן:
צריך לזכור שהוועדה הזאת פתוחה אל התקשורת אז מה שלא צריך להגיד
מיקי לוי:
הדו"ח פורסם
עמרם נידם:
אנחנו שולטים בפרצות הללו בהיבט כוחות ותשתיות
עמרם נידם:
 לגבי הפערים בתקשורת עם הצבא, אז אני מבקש להגיד במקום הזה, להעלות על נס את הפעילות של צה"ל במרחב עוטף ירושלים, את הקשר המצוין שיש לנו עם צה"ל, אני חבר ספק אצל אלוף הפיקוד, המג"דים שלי הם חברי ספק אצל המח"טים עציון ובנימין, המ"פ שלי מחוברים חיבור עמוק
עמרם נידם:
 צה"ל מבין מאוד מאוד את החשיבות של הפעילות שלו בעוטף ירושלים כדי לתת הגנה לעיר הבירה והקשר שלי איתם הוא קשר מעולה
עמרם נידם:
     לגבי עיכוב בפתיחת מעבר מצודת אדומים, המעבר הזה הוא נקרא מעבר הטבעת, הוא פתוח 24/5 לא 24/7 ואני לא אחראי על השתיים הנוספים, אבל ב-24/5 הוא עובד באופן קבוע, אנחנו משתדלים בימים קשים שיש בקשה של ראש המועצה או של גורמים כאלה ואחרים, אזרחיים, לעשות מאמץ גם ביום שישי, אז אנחנו עושים גם מאמץ ביום שישי, שזה מעל לתקן
עמרם נידם:
     לגבי קורסי המעברים, נעשה שם ב-2019 לאחר הביקורת, נעשה קורס מעברים, הוכשרו 22 לוחמי קבע אצלנו למפקדי מעברים
עמרם נידם:
 אני אומר שההכשרה הזו של מפקד המעבר לא מעניקה להם את היכולת המיוחדת להיות מפקדים מצוינים במעברים, במעברי עוטף ירושלים האתגר הוא כמעט בלתי אפשרי לעמוד בו
עמרם נידם:
 בפיקוד ושליטה שאתה צריך להיות אחראי על ארבעה גורמים או חמישה גורמים, שחלקם אזרחים וחלקם חיילים, וחלקם שוטרים, אני אומר שהאתגר הוא הרבה יותר גדול
עמרם נידם:
 בימים אלו אנחנו עושים קורס נוסף, בנינו קורס אחר, שמכשיר אותם בצורה הרבה יותר אינטנסיבית בעיקר בתחום פיקוד ושליטה בשת"פ עם הצבא ועם כל הגורמים במשטרה, כדי שהמפקדים שם יקבלו את כל רמת הכשירות לא בהיבט המקצועי, אלא בהיבט הפיקודי, כי האתגר שם הוא פיקודי, לא מקצועי
מיקי לוי:
אתה מדבר על קצין?
עמרם נידם:
הלוואי והיו לנו קצינים
עמרם נידם:
 אנחנו מגבים את מפקדי המעברים בחפ"קים באופן כמעט קבוע במעברים הגדולים ואת פיקוד הפלוגה בנקודות הזמן הקריטיות, בפיקים של הבוקר או בכוננויות כאלה ואחרות
איתן דהן:
שאלה לגבי המפקדים
איתן דהן:
 האם כל המפקדים במעברים מוכשרים, זו היתה ההערה
עמרם נידם:
אם עכשיו אתה תגיד למרחב עוטף ירושלים, לא כל המפקדים הם אלה שהיו אותם מפקדים
עמרם נידם:
 יש הרבה מאוד פעולות חברתיות ומשטרתיות אמ"שיות שבוצעו בשנים האחרונות
עמרם נידם:
 אנחנו לא יכולים להחזיק אותם באופן קבוע אצלנו, יש להם רצונות ובעיות כדי לעבור למקומות אחרים, ולכן, בחצי השנה האחרונה, אנחנו יושבים ביחד עם חטיבת האבטחה של משטרת ישראל, בנינו ביחד קורס עם רמ"ח אבטחה ואנחנו נוציא אותו בימים הקרובים לפעולה בבסיס ההדרכה של משמר הגבול
עמרם נידם:
     אנחנו נעשה אותו בהתאם למצב שקיים היום בעוטף ירושלים, הוא כמעט ולא מתאים למצב שהיה ב- 2019, למרות שזה טווח זמן קצר יחסית, אבל היום עוטף ירושלים במצב ביטחוני קצת שונה
מיקי לוי:
זאת אומרת שאתם מריצים עכשיו קורס שייתן איזה הוא פתרון?
עמרם נידם:
שייתן מענה הרבה יותר טוב ממה שהיה קודם וזה יהיה ליין, זה לא יהיה קורס וגמרנו, אלא זה יהיה ליין קבוע, כי אנחנו רוצים כמות גדולה של מפקדים, שיהיה לנו כל הזמן בוגר קורס כמפקד המעבר
עמרם נידם:
     לגבי המאבטחים, ראשית זאת אולי הזדמנות אחרי האירוע האחרון שהיה לנו במעבר שועפט לחזק אותם כאן, במעמד הזה, אני אמרתי את זה בכל מקום, בכל מעמד
עמרם נידם:
 אנחנו מחזקים את המאבטחים
עמרם נידם:
 המאבטחים הללו לוחמים בוגרי קורס, מוכשרים, פועלים מתוך שליחות ועושים עבודה מצוינת בכל מעברי העוטף
עמרם נידם:
 לי במעברי העוטף יש כ-200 מאבטחים, הם מחוקים לגזרה דרומית וגזרה צפונית, הם מאוד מוכשרים, הם עוברים את ההכשרה בפיקוח של משטרת ישראל, חטיבת האבטחה בבית הספר שלהם, אנחנו עושים להם את כל ההשלמה לפעילות שלהם ביחד אתנו וההשלמה שלהם זה לא לעשות להם מטווחים, או הרצאות כאלה ואחרות, את זה הם מקבלים באופן קבוע, אני צריך לעשות לו את ההכשרה עם הצוות שהוא עובד איתו
עמרם נידם:
 בסוף הוא צריך לעשות את התרגולת המתאימה, הוא צריך לעשות את התדריך, הוא צריך לעשות את כל החישובים במעבר עצמו, כי כל משמרת זה צוות אחר וכל משמרת זה מאבטח אחר ואני אומר שבלי המאבטחים האלה, לא ניתן להפעיל את עוטף ירושלים ויש להם הישגים רבים ויש להם הצלחות מאוד גדולות וזאת ההזדמנות להגיד יישר כוח
איתן דהן:
יש פערים באיוש?
מיקי לוי:
אל תגיד מספרים
עמרם נידם:
לגבי פערי האיוש, יש לי בעיה מקומית בגדוד הדרומי, בצד הדרומי של אותה חברת אבטחה הם נפגשו מחוז ירושלים עם חטיבת האבטחה, הענישו אותם על פי החוזה, אבל מה שחשוב זה לא העונש, מה שחשוב לנו זה שהם יצליחו לייצור
עמרם נידם:
 תראו, יש כאן משבר בעולם האבטחה, יש חוסרים בכל המקומות, אתם מכירים, לא צריך כאן להגיד
עמרם נידם:
 כולם עובדים ב-70% אנחנו עומדים על הרבה יותר מ-70% ואיפה שאני יכול להתגבר במעבר ספציפי זה עובר דרכי, זאת אומרת, רמת ההחלטה לפתוח או לסגור מעבר היא ברמה של מפקד העוטף והיכן שיש בעיה מקומית של מאבטח שלא הגיע בגלל צורך כזה או אחר, אני מקבל את ההחלטה האם לפתוח את המעבר או לא
עמרם נידם:
 בד"כ אני עושה פעולות טקטיות מקומיות כדי כן לפתוח את המעבר
עמרם נידם:
 אנחנו לא רוצים לפגוע בחברות האלה, אנחנו לא רוצים להרוס אותם, אנחנו רוצים לחזק אותם כדי שנוכל להמשיך ולהפעיל את המעברים כמו שצריך
מירב בן ארי:
אני יכולה לשאול שאלה אדוני?