GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי לוי:
כן, בטח
מיקי לוי:
 רק שאני אצטרף לשאלה, תגיד כמה מילים על המעבר המתוכנן המושקע
מיקי לוי:
 איפה זה עומד או אולי מכאן נוכל להעביר מסר לממשלה, למשרד הפנים
מיקי לוי:
 אני מדבר על המדבר על המעבר הפיסי שיקל על תושבי מעלה אדומים, את המעברים לכיוון ירושלים
מירב בן ארי:
אז אני אשאל אותך גם שאלה ותענה, אני מתנצלת אני במקביל בוועדת הכנסת, אבל היה לי חשוב לבוא לכאן, אתם יודעים למה
מירב בן ארי:
 אני רוצה לדעת מה קורה עם המעבר בין צה"ל למג"ב מבחינת עוטף ירושלים, אתה יודע שהתעסקנו עם זה בוועדה יותר משנה, אני אשמח אם גם תתייחס לזה
עמרם נידם:
אני רק אומר לגבי מעלה אדומים העיר, במעלה אדומים העיר יש כ-53,000 תושבים ועוד כ-6000 אנשים שפועלים באזור התעשייה למטה, המעבר המרכזי שלהם לתוך ירושלים לתוך הארץ זה מעבר א-זעיים, במעבר א-זעיים יש שלושה נתיני כניסה לתוך ירושלים ונתיב יציאה אחד
עמרם נידם:
 כשבנו את העוטף, היו בערך 20,000 או קצת יותר במעלה אדומים, אנחנו ישבנו להרבה מאוד דיונים ביחד עם עיריית ירושלים, אנחנו פתחנו את המעברים ל-24/7
עמרם נידם:
      שלושת המעברים האלה בד"כ הם לא עבדו ככה, אנחנו יצרנו הרבה מאוד לחצים מבחינת כוח האדם, המעבר הזה פתוח בעבורם
עמרם נידם:
 יש תכנית, אני יודע הציג לי אותה ראש העיר, לייצר ציר שיעבור מתחת לא-זעיים כדי לדלג על כל העומס הזה, אני מבין שהיו כמה תכניות וסומנו תקציבים ובגלל המצב התחלופתי של הממשלות, זה נעצר לו כרגע ואתם יכולים לשאול אותו בפירוט איפה זה עומד
עמרם נידם:
 נכון להיום עוד לא התחילה העבודה למעלה אדומים
עמרם נידם:
     לגבי השאלה שלך, אז אנחנו עשינו ביחד את עבודת המטה, היום אני יכול להגיד לך שהתקדמנו בצעדים מאוד גדולים, הר גילה של משמר הגבול, קידר של משמר הגבול, הצלחנו לגייס 5 משקב"טים מרבש"צים, עשינו צעדים מאוד מאוד גדולים יחד עם הצבא, קיבלנו את התקציבים, אנחנו דואגים להם למרכיבי הביטחון
עמרם נידם:
 ניתן לנו קצת הארכה עד ה-30
עמרם נידם:
3 כדי לגייס את כל שאר המש"קים הביטחוניים, אני מעריך שנעשה את זה גם קצת לפני, עשינו הרבה מאוד פעולות טקטיות בהיבט של החיבור להתיישבות מבינה ביטחונית
עמרם נידם:
 אנחנו יש לנו עוד כמה ככה עיכובים טקטיים של גיוס כי אנחנו מאוד רוצים לגייס את הרבש"צים ולא מש"קים ביטחוניים מבחוץ, ואנחנו נתגבר על זה
עמרם נידם:
 אני מקווה שבע"ה ב- 30
עמרם נידם:
3 אנחנו נגזור את הסרט ונגמור את הסאגה הזאת
מירב בן ארי:
ואז הסמכויות והתקציב עבר אליהם למג"ב מהצבא?
עמרם נידם:
זה נמצא כבר אצל מג"ב, אנחנו קיבלנו את התקציבים שאנחנו צריכים ונמשיך לקבל אותם במהלך כל השנה
איציק בר:
כלל התקציבים עברו, אני יכול להתייחס, אני ---
מירב בן ארי:
תבין שזאת החלטת ממשלה של אריק שרון שאנחנו סיימנו אותה
איציק בר:
לי קוראים איציק בר, אני ראש אגף במל"ל, לגבי 11 ישובים, אז עסקתי בזה בחודשים האחרונים כלל התקציבים עברו ממשרד הביטחון למשרד הבל"מ
איציק בר:
 בדיון שביצענו יחד עם שר הבל"מ ולאחר מכן עם המזכיר הצבאי בשם ראש הממשלה, נקבע 1
איציק בר:
4
איציק בר:
23 גמר העברה של 11 ישובים
איציק בר:
 יש כמה סוגיות שהן חונות לפתחו של המשרד, בהקשרים רחבים יותר של איך הוא נערך אל מול היישובים שבאחריותו, צריך לומר שהחלטת הממשלה מ-2006 מדברת על העברה של 43 ישובים
איציק בר:
 המדרגה היא שרק 11 ישובים שעסקנו ביתר שאת בשנה האחרונה ואני מאוד מקווה שיעמדו בלוחות זמנים
איציק בר:
 צריך לומר שיש פה אנומליה שמפקד העוטף נדרש לפקד או לנהל מערך הגנה אל מול ישובים שבכלל סמכויות הרבש"צים יושבים במשרד הביטחון, כפופים לראשי הרשויות
איציק בר:
 אירוע לא טוב שנגרר תקופה ארוכה ולשמחתי הוא לקראת סיום
איציק בר:
     אני רוצה רגע להוסיף ברשותך, להסתכלות הקצת רחבה בהקשר של אזרוח המעברים, במדינת ישראל יש 55 מעברים, בעוטף יש 16 מעברים, 12 מעברים בפיקוד ישיר של מג"ב ו-4 בפיקוד ישיר של משטרת ישראל, הכל תחת אפו של מפקד מחוז ירושלים של משטרת ישראל
איציק בר:
 המל"ל ערוך עם עבודת מטה לאזרוח של אותם ישובים, הסכומים שהוצגו פה הם לא מדויקים
איציק בר:
 הדבר הזה הונחל ע"י הממשלה הקודמת, ע"י ראש הממשלה הקודם, אנחנו ערוכים לעבודת מטה, נדרש פה תקציב, התקציב הזה הוא חונה בסדר גודל של 600 מיליון שקל, 150 מיליון שקל זה להביא את המחסומים לכושר 0 בהיבטים הטכנולוגיים ויתר התקציב הוא רב שנתי בהקשרים של כוח אדם
איציק בר:
     דובר פה על סוגיית המאבטחים
מיקי לוי:
רגע, רגע, אתה יודע אם זה בבסיס התקציב?
איציק בר:
לא, זה לא בבסיס התקציב, יש בהסכמים הקואליציוניים 600 מיליון שקל לסדר סוגיות של מרקם חיים אל מול ההתיישבות באיו"ש אל מול המעברים, זה בעיקר פוגש את המעברים של רמי"ם ולא המעברים העוטף, זה תקציב צבוע שצריך לתרגם אותו לתכנית עבודה
איציק בר:
 לא סתם אני אומר שהאירוע של המעברים זה לא רק המעברים בעוטף, העבודה שאנחנו עושים במל"ל זה להסתכל רחב על כלל המעברים במדינה ישראל, הסתכלות הוליסטית שהיום לא קיימת, כי כשמשרד התחבורה מרחיב צירים וזה פוגש את עמי לדוגמא במעברי המנהרות, אז לא מעניין אותו המעבר, מעניין אותו הציר, אז אתה יכול להרחיב את הציר ל-4 נתיבים אבל המעבר הוא בתצורה של שנת 2000 והצירים זה 2023
איציק בר:
     אין הסתכלות הוליסטית על כל סוגיית המעברים, יש היום 3 גופים שעוסקים בזה, רמי"ם, רשת ומשטרת ישראל באמצעות מג"ב, אין תמ"א שאומרת איך מדינת ישראל נערכת בסוגיית המעברים, אין תרחיש לייחוס למה מדינת ישראל רוצה בהקשרים של המעברים, כמה הולכי רגל, כמה רכבים, איזה היקף סחורות
איציק בר:
 שם אנחנו נכנסנו בתוך העבודה של המל"ל, אירוע רחב, מורכב מאוד, מאוד מורכב, בהיבטים השונים, אבל אני חושב שצריך להסתכל הרבה יותר רחב על סוגיית המעברים
איציק בר:
 ואני עכשיו חוזר לעוטף ירושלים
איציק בר:
     בעיית המאבטחים, המאבטחים לא מוכרים כעבודה מועדפת של אנשים שמשתחררים
איציק בר:
 עכשיו, לאן יבוא מאבטח לנתב"ג או לשועפט? לנתב"ג
איציק בר:
 הוא גם לא יגיע לאלנבי והסוגיה של השכר של המאבטחים יוצר פה אתגר לשלושת הגופים שעוסקים בזה, ואני חושב שצריך לעשות מחשב על מקצוע המאבטח, להחריג אותו, בטח לחמש שנים הקרובות, יש פה הרבה מאוד דברים שקורים בעולמות הטכנולוגיה שמאפשרים לקיחת סיכומים ופחות מאבטחים, אבל ייקח לא מעט זמן בתוך האירוע הזה
מירב בן ארי:
אני רוצה לשאול אותך על זה, עבודה מועדפת למאבטחים, זאת אומרת אתה רוצה להחריג, זה לא יהיה בנתב"ג כי שם אין לי בעיה אלא להחריג את זה
איציק בר:
לעשות החרגה גיאוגרפית, בדיוק, אפשר להגיד בתוך הגופים שפועלים רשת, רמי"ם ונקרא לזה משטרת ישראל, זה להחריג
מיקי לוי:
אגב, זה חוק או תקנה?
מירב בן ארי:
זה חוק
מיקי לוי:
את מוכנה להגיש אותו כיו"ר?
מירב בן ארי:
קודם כל אנחנו יכולים לעשות את זה ביחד, צריך לזכור שכל הנושא של עבודה מועדפת הגיע בשנות ה-90' בגלל הנושא של להחליף ידיים
מיקי לוי:
תחנות דלק
איציק בר:
תחנות דלק
מיקי לוי:
אני בוגר תחנות דלק לצערי
מירב בן ארי:
ניסנו לעשות את זה גם בחקלאות, גם בסיעוד
מירב בן ארי:
 יש התנגדות, אבל אולי נצליח
איציק בר:
אבל פה זה בנפשנו
מירב בן ארי:
אני אומרת, אם אתה צריך לעשות את זה ספציפי, להחריג אותם על השלוש חברות האלה שאתה מדבר
איציק בר:
שלושה גופים, אפשר גם לעשות עבודת מטה מהירה, להניח על שולחנך מסמך
מיקי לוי:
תרשו לי להיות מתווך, אתם מוכנים טלפונים
מירב בן ארי:
אני אעשה את זה, אין בעיה
מיקי לוי:
תצרפי אותי כמספר 2 שלך
מיקי לוי:
 אנחנו נעזר בכם, מירב ואני, אנחנו נגיד הצעת חוק לאור המצב הקיים עכשיו, אני חושב שזה עושה הרבה שכל כדי לשנות את החוק הזה ואני מקווה נצליח להעביר את זה
איציק בר:
דבר אחרון, אני מקווה שאנחנו נהיה בשורה אל מול הממשלה הנוכחית, נדרשת פה הנחיית דרג מדיני, לקדם את עבודת המטה הזאת, לתקצב את זה, אח"כ לאגן את כל השחקנים זה אירוע לא מורכב
איציק בר:
 ב-2018 כבר הסתיימה עבודת מטה במל"ל, לא חיכו למבקר המדינה שיעסוק בנושא הזה, הדברים שהוצגו פה הם לא חדשים, יש פה מורכבויות רב ארגוניות שצריך לסדר אותם ושמדינת ישראל תתבסס על שני גופים מקצועיים שעוסקים בעולמות המעברים, רשת ורמי"ם
איציק בר:
 רשת פוגש את המעברים הבינלאומיים ורמי"ם את כל מה שקשור בתוך שטח מדינת ישראל
מיקי לוי:
למרות שהייתי סגן שר האוצר, אני לא בדיוק יודע מי אמור להכניס את התקציב הזה לבסיס התקציב, נראה לי שבנפשנו הדבר, בגלל מה שקורה עכשיו מסביבנו
מיקי לוי:
     אני לא יודע, ראש המל"ל שהיה השר שלי גם במקרה
איציק בר:
ראש המל"ל הוצגה לו העבודה, אבל המל"ל הוא גוף שעושה עבודות מטה, הוא לא גוף שמתקצב, אני חושב שמתוך הוועדה ומתוך החברים בוועדה, אני חושב שנכון להשפיע, אנחנו נמצאים עכשיו בשיא דיוני התקציב, חלקם מתורגמים בהסכמים קואליציוניים אבל חלקם צריכים לפגוש פה את דו"ח המבקר, את ההבנה שזה הצורך, הוא עלה ביתר שאת באמירות של הממשלה הקודמת, אני חושב שנכון להגדיר את זה כמשימה ונתארגן לזה
מיקי לוי:
טוב, הוועדה תוציא מכתב גם לשר האוצר, גם לידיעת ראש הממשלה, תגידו ליועצים המשפטיים שיכינו את הדבר הזה, לאור מה שקורה מסביבנו, יש עודף תקציב אז בכלל זה סבבה, מה שנקרא
מיקי לוי:
 הדבר בנפשנו, אנחנו רואים מה נעשה בסביבתנו, נוציא מכתב שבו לאור דו"ח מבקר המדינה והדיון בוועדה, ראוי שהתקציב הזה יקודם ויונח בבסיס התקציב, גם ככה ייקח לו, עד שהוא ייבנה, הרבה זמן
מיקי לוי:
     מירב, את על החוק?
מירב בן ארי:
כן, כן, תודה רבה
מיקי לוי:
 סליחה, משרד לביטחון פנים חזרו? לא חזרו
מיקי לוי:
 טוב, אתם לא כ"כ חשובים אולי
מיקי לוי:
 תת אלוף עופר הינדי בבקשה אדוני
עופר הינדי:
אני חושב שהיתה ביקורת מקצועית, נגעה בנקודות המקצועיות
מיקי לוי:
אני עוד בוגר תרזה, אז תדע לך
עופר הינדי:
אני הייתי קמב"ץ הפיקוד כשהיית ממ"ז ירושלים
מיקי לוי:
התחלנו לבנות את המעברים האלה ככה, עפ"י איזה ידע מצטבר, לא שידענו מה אנחנו עושים
עופר הינדי:
נכון, אז אני החלפתי את דני תרזה ב-2006
עופר הינדי:
 לגבי הפתחות שנאמר פה, אני באמת הקשר שלנו עם משטרת ישראל מחוז ירושלים, מג"ב עוטף, על אף שהאחריות עברה ב- 2006 באופן מלא למשטרת ישראל עפ"י החלטת הממשלה, צה"ל ופיקוד המרכז מעולם לא עזב את העוטף לבד, ממשיך לתמוך אותם, לסייע להם בכל נושא ונושא הקשר הוא פה קשר של תאומים סיאמיים
עופר הינדי:
     לגבי הפתחות אני קורא להם, כי במקומות שבהם הממשלה החליטה לא להקים את גדר הביטחון זה פתחה ולא פרצה
עופר הינדי:
 פרצה בעגה שלנו זה מקום שנבנה ונפרץ לכן במקום של הפתחות עפ"י החלטות הדרג המדיני שלא בוצעו אנחנו יחד עם המשטרה שמנו מערך שיודע לתת מענה מיטבי לעניין הזה
עופר הינדי:
 ההתמודדות מול מעבר מסתננים אמל"ח ושב"חים גם במקומות שיש חומות וגם במקומות ישי גדרות זה לא דבר מובן מאיליו
עופר הינדי:
 זה פעילות סיזיפית, שוטפת, תלוית הערכת מצב, הערכת מצב מודיעינית ואני מקווה שהם ימשיכו ואנחנו נמשיך לעשות את המיטב שאנחנו יכולים, במגבלות הקיימות, אבל אנחנו בעד סגירת כל המכשול באופן ביטחוני כי מכשול פיזי מתריע בכל מקום ומקום
עופר הינדי:
     ביחס למעברים, אל"ף היום מי שעושה את הבידוק במעברים, במירב המעברים בעוטף ירושלים חיילי צה"ל, גדוד משטרה צבאית, גדוד ארז
עופר הינדי:
 לראיית צה"ל חיילי צה"ל לא צריכים להיות במעברים האלה, בטח לא במעברי העוטף שיש שם את החיכוך הביטחוני-אזרחי, זה לא התפקיד ולא הייעוד של חיילי צה"ל
עופר הינדי:
 אני זועק כבר למעלה מ-15 שנה על הצורך באזרוח המעברים
עופר הינדי:
 שואלים אולי איך לא איבדתי את התמימות ביחס לעניין, כי אני מאמין בצורך הזה, גם בהיבט הביטחוני וגם בהיבט האזרחי מרקם חיים ומתן שירות, פה אני פותח סוגריים ואני חייב לציין את עיריית ירושלים, מפקד מחוז ירושלים ואלוף הפיקוד, אני מוצא את עצמי בזמן האחרון עוסק בשילוב של מרכיבים אזרחיים במעברים
עופר הינדי:
 מגרשי כדורגל, קט-רגל, לימוד נהיגה
עופר הינדי:
 כל מיני דברים כאלה, פרויקטים אזרחיים שמכוונים לאוכלוסייה האזרחית המזרח ירושלמית, שאני מברך עליה, זאת אומרת, לצד הפעילות ההתקפית נגד פורעים ונגד טרור, עלינו לטפל באוכלוסייה האזרחית הזאת שהם תושבים של מדינת ישראל ולטפל בהם ואני מברך על העניין הזה
עופר הינדי:
     אנחנו גם המלצנו לקדם החלטת ממשלה שתקים צוות של טר"ש מעברים בראייה של כל משרדי הממשלה
עופר הינדי:
 בעיית מעברים היא לא בעיה של משטרת ישראל ולא בעיה של צה"ל
עופר הינדי:
 זו בעיה של משרד השיכון, בעיה של משרד התחבורה, בעיה של משרד הפנים, בעיה של משרד הכלכלה
עופר הינדי:
 כל בעלי המשרדים הרלבנטיים, צריכים להקים צוות כזה ולהכין תכנית רב שנתית, ארוכת טווח
עופר הינדי:
     אני לא אומר שצריכים באבחה אחת לאזרח את כל 16 המעברים בעוטף, יש בתוך ה-16 מעברים ממש קטנים שעוברים שם אנשים בודדים, זה לא החזות של הכל, אבל אפשר באמת לנתח סדרי עדיפויות ולקדם פה תכנית שתיתן מענה לפלסטינים, לישראלים, לביטחון לכולם וצריך פשוט להתחיל אותה ומעבר לזה אני חייב להביע את הערכתי לעוטף ירושלים, על העשייה, על ההתמודדות, הן במישור האזרחי והן במישור הביטחוני
מיקי לוי:
תודה רבה לך, אני קצת מעבר קיבלתי קצת גם מספרים על ההשקעה של צה"ל
מיקי לוי:
 בפתחים הקיימים, לא קורא להם פרצות, בפתחים הקיימים הפעילות היא באמת ראויה לציון, המספרים ירדו משמעותית, מה שתורם לביטחון הכללי בתוך ירושלים ובתוך מדינת ישראל
מיקי לוי:
     נשאר לנו כולנו, גם משרד הביטחון/פיקוד מרכז, גם משטרת ישראל/המשרד לביטחון פנים, משרד האוצר, לדאוג ל-600 מיליוני השקלים
מיקי לוי:
 23 שנים עברו מאז שהקמנו את הבטונדות הראשונות ככה על הכביש
מיקי לוי:
 מספיק, אפשר להתקדם
מיקי לוי:
 כמו שאמרו מהמל"ל ולהכניס את זה בצורה מסודרת לתכנית עבודה
מיקי לוי:
 אני צריך להשקיע מאמץ כדי להכניס את זה לבסיס התקציב, לא פשוט, אבל לטעמי אפשרי
מיקי לוי:
 המשרד לביטחון פנים חזרו, פעם אחרונה? לא
מיקי לוי:
 תודה, הבנתי, אתם לא כל כך חשובים, זה בסדר
מיקי לוי:
     רשות האוכלוסין בבקשה
חגית צור:
שמי חגית צור, אני מנהלת הלשכה במזרח ירושלים
חגית צור:
 אני אתייחס לשיפורים שנעשו בלשכה מאז כתיבת הדו"ח
חגית צור:
 הדו"ח מתייחס לשנת 2017 והחל משנת 2017, זאת אומרת 2017-2019 אלה השנים שהדו"ח מדבר עליהם, וכמובן שחלו הרבה שינויים מאז
חגית צור:
 אני אתן גם תמונת מצב למה שקורה היום
חגית צור:
     מבחינת הלשכות, אם אז היתה רק לשכה אחת שנתנה שירותים לתושבים במזרח ירושלים, מאז הוקמה לשכה במעבר קלנדיה ועוד לשכת משנה בצור באהר במשה"ב של משטרת ישראל
חגית צור:
 גם הרעיון של לפתוח לשכה נוספת בביטוח לאומי שעלה בזמנו, הוא ירד מהפרק, אבל במקום זה הקמנו עוד 10 עמדות עבודה בתוך הלשכה הקיימת
חגית צור:
      אז אם אז היו 14 עמדות עבודה, היום יש 40 עמדות עבודה לשירות פרונטלי לתושבים, מבחינת שירותי מרשם
חגית צור:
 הדו"ח מדבר על כך שהתושבים לא יכולים לקבל שירותים בלשכות אחרות והנושא הזה גם השתנה ומאז יצאו הנחיות למתן שירותים בלשכות בכל הארץ, אז שירותים רבים נפתחו לקהל המזרח ירושלמי לקבלה בלשכות
חגית צור:
     אני רק אעיר שהנתונים מלמדים אותנו שעל אף שנפתחו המון שירותים לתושבים בלשכות אחרות, התושבים עדיין מעדיפים לבוא ולקבל אותם בלשכה במזרח ירושלים
חגית צור:
 אבל כן נפתחו המון שירותים
איתן דהן:
יש להם נגישות לשפה הערבית במקומות האחרים?
חגית צור:
לא כמו בלשכה שלי, אצלי כל העובדים הם דוברי ערבית
איתן דהן:
אז זו הסיבה
חגית צור:
הסיבה היא אולי השפה ואולי גם המיומנות בטיפול בסוג אוכלוסייה הזה שהוא בהחלט ייחודי והוא לא קיים בכל הארץ כמעט
חגית צור:
 זה לגבי השירותים
חגית צור:
     בין היתר נעשה שינוי במבנה הארגוני בלשכה, צוין קודם הבעיות בבקשות לרישום ילדים, התאזרחות
חגית צור:
 אז גם במובן הזה הוצאנו מכרזים לעוד שני ראשי צוותים, הנושאים האלה הפכו להיות מחלקות כדי לאפשר שירות יעיל יותר בנושאים האלה
חגית צור:
 ככה אני מעירה כהערה שגם תעודות מעבר שבעבר נופקו לשנתיים, שנתיים ועוד שנה, בסך הכל חמש שנים, אז נעשה תיקון חקיקה לחוק הדרכונים והתעודות מונפקות היום אוטומטית לחמש שנים, מה שבעצם מייתר את ההגעה של התושב ללשכה שוב ושוב
חגית צור:
     בזמנו היה פיגור בבדיקת בקשות להתאזרחות משנת 2014, אז תוך שנה הלשכה צמצמה את הפיגור הזה וכמובן נעשו כל מיני פעולות שסייעו לטיפול
חגית צור:
 אני אסייג את זה בסוף, היום המצב הוא גם לא כל כך אופטימלי, אבל נכון לכתיבת הדו"ח אלה הפעולות שנעשו וכן הצליחו לצמצם את הטיפול בבקשות הללו
חגית צור:
     זימון תור לשירותי מרשם, בזמנו התור היה כמעט בלתי נשלט, המון גורמים, מעאכרים, שהיום אתם שומעים בתקשורת שקורים בכל הארץ השתלטו על התורים ואי אפשר היה לקבוע תור ללשכה וראינו תמונות, יש לי אותם גם כאן של עומסים לא אנושיים של אנשים, אבל הנושא הזה נפתר
חגית צור:
 הגדלנו את מספר המוזמנים וגם הלשכה עשתה איזה שהיא שיטת זימון תור ייחודית
חגית צור:
 אצלנו בלשכה אין תורים לאוגוסט, כמו שאתם שומעים בתקשורת
חגית צור:
 אצלנו אנחנו קובעים תורים רק לשבועיים הקרובים
מיקי לוי:
כי לא נותנים דרכונים, זה בסדר
חגית צור:
מה זאת אומרת לא נותנים דרכונים?
מיקי לוי:
כמה בקשות יש?
חגית צור:
לא, לא, אני מתכוונת להנפקת מסמכים, שירותים מרשם
חגית צור:
 זה יכול להיות גם תעודת מעבר
מיקי לוי:
אני מתנצל, סתם זה היה בבדיחות הדעת
חגית צור:
כן
חגית צור:
 היום כ-15% ממקבלי השירותים אצלנו הם בכלל אזרחים ישראלים מכל הארץ
חגית צור:
 מגיעים מצפת, מפתח תקווה, כי במזרח ירושלים אפשר לקבוע תור
חגית צור:
 אז במובן הזה, דווקא הלשכה במזרח ירושלים היא כן הביאה בשורה, והיא כן מתנהגת יותר טוב מהרבה לשכות אחרות, וזה בניגוד למה שהדו"ח בעצם אומר
מיקי לוי:
ואתם נותנים בלי בעיה את השירותים האלה לכלל האזרחים שבאים?
חגית צור:
כן ולמדנו גם לתת שירותים לאוכלוסייה שהיא לא מזרח ירושלמית
חגית צור:
 דברים שלמדנו אותם תוך כדי הליכה
חגית צור:
     אם כך, נוסיף עוד דבר אחד במובן הזה של לנסות למצוא, אני גם אסייג את מה שאמרתי עכשיו, בכל זאת המשבר הארצי הוא לא פסח על הלשכה במזרח ירושלים, כי גם הלשכה עדיין מתמודדת עם עומסים ודרישה של תורים וגם המלחמה באוקראינה והעלייה מרוסיה, גם דורשת ממני לתת תגבור וסיוע בקליטת עליה ואנחנו פה נרתמים למשימה הלאומית ואנחנו גם לוקחים חלק בתוך התמונה הכוללת הזאת וזה גם לנו זה פוגע בעבודה שלנו, רק שיש נושאים שהם ייחודיים ללשכה שצריך להתמודד איתם
חגית צור:
     אז בתוך זה אני יכולה לומר שבניסיונות לפתור בעיות של שירות וויסות הקהל בפרויקט מאוד ייחודי של הנפקת תעודות זהות לתלמידי כיתות יא', השנה הונפקו למעלה מ-4000 תעודות זהות, כולל בתי ספר לחינוך מיוחד ולבעלי צרכים
חגית צור:
 זה מספר שכל שנה הולך ועולה ותלוי בשיתוף הפעולה של מנהלי בתי הספר בעיר
חגית צור:
     אז זה היה הסוגיה של ההתייעלות שחלה בשנים האחרונות
חגית צור:
 לגבי הדו"ח שמדבר על נושאים כמו המעמד האישי
חגית צור:
 אני אתייחס למה שקשור בנושא של השבת תושבות
חגית צור:
 הדו"ח התייחס לנוהל שמתייחס לנושא הוא מפורסם, זה נוהל רישיון לישיבת קבע ואופן הפעולה נסמך על נוהל של הערכה ומתן של רישיון ארעי
חגית צור:
 אלה הנהלים שעל פיהם עובדים כשמדברים על בעיות של השבת תושבות, למי שפקעה תושבותו
חגית צור:
 אני לא אכנס מעבר לזה, אלא אם כן תבקשו ממני
חגית צור:
     בנודע לנוהל 4א', הנוהל קיים באתר, הוא פורסם בנובמבר 20' אם אני לא טועה, יש טופס הגשת בקשה ויצוין שעד היום לא הוגשה אף בקשה לפי סעיף זה, אולי למעט בקשה אחת לפני חודש
חגית צור:
     לגבי השירותים, הזכרתי את זה קודם, בדצמבר 18' כבר הופצה הנחיה בדבר הרחבת השירותים לתושבי מזרח ירושלים בכל הלשכות
חגית צור:
 זה התחיל כפיילוט ונקבע כנוהל עבודה
חגית צור:
      איחודי משפחות, היום נקבעים תורים, בדו"ח קבעו שהתורים נקבעים למועדים רחוקים, אבל התורים לבקשות לאיחוד משפחה נקבעים לחודש הבא, זאת אומרץ כשאדם פונה הוא מקבל תור לחודש הבא וזה באמת בשום מקום בארץ זה לא קיים
חגית צור:
 במזרח ירושלים נקבע תור כבר לעוד חודש
חגית צור:
 בקשות להתאזרחות, לפי הדו"ח נקבעים המועדים לשנתיים וחצי נדמה לי, היום גם במסגרת עתירה לבג"ץ התחייבנו לקבוע תורים לא יותר משנה קדימה והיום אנחנו קובעים תורים לעוד 8 חודשים להגשת בקשות
חגית צור:
 הדבר הזה בעצם גרם לכך שנאלצנו להגדיל את כמות המועדים שנקבעים ליום ואם אז נקבעו מועדים ל-7 ליום, היום אנחנו קובעים מועדים ל-25 פונים ליום, מה שמגדיל את כמו הבקשות שאנחנו מקבלים וזה עומד על למעלה מ-2000 בקשות לשנה
מיקי לוי:
שאלה חגית, האם יש איזה שהיא עבודה מול הביטוח הלאומי, כמה כאלה שיש בידם תעודת זהות כחולה, תושב, גרים מחוץ לירושלים? אם יש בידכם את הנתון הזה
מיקי לוי:
 אם לא, לא
מיקי לוי:
 יש לזה משמעות מבחינת התשלומים
חגית צור:
יש לזה משמעות והעבודה שלנו מול המוסד לביטוח לאומי היא שוטפת ויש שיתוף פעולה מאוד הדוק
חגית צור:
 אנחנו מקבלים כל בקשה שמוגשת, יש מספר גופים שמעורבים בקבלת ההחלטות
חגית צור:
 אם זה גורמי ביטחון, משטרה, משרד הביטחון וגם המוסד לביטוח לאומי
חגית צור:
     העניין הוא שאני יכולה לקבל מידע מביטוח לאומי אם אדם נחשב תושב או לא תושב, אם הוא מתגורר בתחום, אבל זה תמיד מוגבל לזמן הפעולה
חגית צור:
 זאת אומרת זמן ביצוע החקירה
מיקי לוי:
זה מאוד בעייתי
מיקי לוי:
 אני עד היום לא יודע להחליט אם לעודד את ההגירה החוצה או להכניס אותם חזרה פנימה, כי אם אני שולל להם הם רצים פנימה, גרים בחצי חדר, לא פשוט
חגית צור:
נכון, זו תופעה שאפשר ללמוד ממנה, יש הרבה מה לומר עליה
מיקי לוי:
זה לא בשולחן הזה
חגית צור:
יש הרבה נושאים שהם קשורים לעניין ויש הרבה מה להגיד
חגית צור:
 זה לא ככה בהינף יד
חגית צור:
      אז בקשות לאיחוד משפחות, התאזרחות
חגית צור:
 העיכובים בקבלת החלטות, למשל בקשות לאיחוד משפחות, הם נובעים גם מנפילת החוק, בערך חודשיים לא קיבלנו החלטות בבקשות האלה, זה משהו שעיכב את היכולת שלנו לקבל החלטות וקצת הקטין את היכולות שלנו וגם הנושא של קביעת השדרוג, בחוק יש סעיף שקובע שאדם ששוהה במעמד של היתרים, והוא מעל גיל 50, והוא שוהה מעל 10 שנים במעמד כזה, הוא יכול לקבל א'5, אז ג הטיפול בשדרוג של האוכלוסייה הזאת, גם בעצם עיכב
חגית צור:
 הכל בסוף בא על חשבון המצבת כוח האדם של הלשכה שמוגבלת ואלה הם הדברים שעומדים לפנינו כשאנחנו צריכים לבוא ולתת שירות לתושבים
חגית צור:
     אני יכולה להפנות את הוועדה לסקרים שנעשים של הרשות בקרב מקבלי השירות והסקרים ברובם מאוד מאוד מפרגנים לעבודת העובדים שלנו, לשירות הטוב וליחס הטוב שמבקשי השירות מקבלים בלשכה
עמוס אולצוור:
רציתי רק לשאול שאלה אחת בקשר לליקוי שהזכרנו של ההנגשה של השירותים בשפה הערבית, מה את יכולה להגיד לגבי אתר האינטרנט, העמדות לשירות עצמי, טפסים בערבית, נהלים
חגית צור:
מבחינת הנהלים והאתר, כל הנהלים הם נתמכים גם בשפה הערבית
חגית צור:
 יש היום עבודה על בניית טפסים מקוונים להגשת בקשות באופן מקוון לקבלת מעמד, גם העבודה הזאת היא אמורה לכלול בתוכה גם תמיכה של שפות נוספות
חגית צור:
     לגבי My visit האפליקציה לזימון תור, אמורים לפתח בה אפשרות לשימוש גם בשפות נוספות
חגית צור:
 אין לי כרגע שום מידע לגבי מצב העבודה והטיפול מהבחינה הזאת, אבל אני יודעת שזה נמצא על השולחן
אוסאמה קנבר:
חגית, אני אוסמה קנבר ממינהל העבודה ואני גם תושב מזרח ירושלים
אוסאמה קנבר:
 אני בזמן אמת עשיתי בדיקה ב-My visit לקבוע תור אליכם וחודשים קדימה אין, לא בשבועיים ולא בחודשים הקרובים
חגית צור:
נכון, היתרון בשיטה שעשינו זה לא שאני אומרת שכל פעם שתכנס אתה תמצא תור, בהחלט יכול להיות שהתורים נתפסו ונגמרו ואתה נכנסת ולא מצאת תור, אבל מה שטוב בשיטה הזאת זה שאנחנו כל יום פותחים תורים, כל יום בבוקר נפתחים כ-400 תורים, ואם לא הצלחת היום, אתה יכול לנסות מחר, ואתה לא צריך עכשיו לחכות עד אוגוסט, כי עד אוגוסט אין תורים, כמו שקורה הרבה פעמים בלשכות אחרות
חגית צור:
 זה בעצם הבשורה שלי לעניין הזה
מיקי לוי:
היא כל יום פותחת 400 תורים וזה יפה מאוד, זה המון
מיקי לוי:
 תגידי חגית, האפליקציה של נושא השפות באיזה שלב היא?
חגית צור:
אין לי מושג, אני לא יודעת
מיקי לוי:
מוכנה לבדוק?
חגית צור:
אני אבדוק את זה כמובן
מיקי לוי:
תודה רבה, ולהגיד לנו, אני אשמח מאוד
מיקי לוי:
 אני מבקש לעבור למוסד לביטוח לאומי ואח"כ לעוד שחקן מרכזי שזה עיריית ירושלים
מיקי לוי:
 רק לאחר מכן משרד המשפטים, משרד ירושלים והמסורת
מיקי לוי:
 בבקשה המוסד לביטוח לאומי
דני קורן:
שלום דני זקן, סגן ראש המינהל הביטוח והגביה בביטוח לאומי
דני קורן:
 ההמלצות של משרד מבקר המדינה פורסמו לפני כ- 4 שנים, אפשר לומר שאנחנו יישמנו כבר מזמן את כמעט במלואן את כל ההמלצות
דני קורן:
 אני אסקור ממש בקצרה, ואחר כך ימשיך אותי יוסי שעיו, מנהל סניף מזרח ירושלים של הביטוח הלאומי
דני קורן:
     דבר ראשון, הכנסנו מידע ייעודי באתר הביטוח הלאומי, מידע מאוד מפורט לגבי אופן קביעת תושבות לגבי אוכלוסיית מזרח ירושלים, יש שם הסבר מפורט כולל תרשים זרימה במובנה איזה מסמכים נדרשים אותה אוכלוסייה להוכיח מבחינת מרכז חיים בישראל, הטפסים שנדרשים למלא וגם תהליך הטיפול
דני קורן:
     לגבי חוזר לאופן קביעת מעמד של תושבות בגדר ההפרדה, גם החוזר הזה פורסם בשנת 2019
דני קורן:
 המלצה מאוד חשובה של משרד מבקר המדינה היתה לגבי קביעת משך זמן טיפול מרבי לקביעת תושבות, אנחנו שמחים להודיע שמעבר לעניין הזה שכן תחמנו את זה וקבענו זמן טיפול עד חצי שנה, למעשה אנחנו כמעט ולא נדרשים לזה, כי רוב פניות מטופלות בפרק זמן הרבה יותר קצר
דני קורן:
     בנודע להמלצות שנוגעות לחקירות, יוסיף פה יוסי, אני רק עוד משפט מאוד חשוב בהקשר למה שאמרה חגית לגבי שיתופי הפעולה, כפי שהיא ציינה הם מצוינים, קיימת אוכלוסייה שמתחת לגיל 14, שמשרד הפנים, גם אם התעכב במתן הטיפול מבחינת הנפקת מספר תעודת זהות, הביטוח הלאומי משלים פה את משרד הפנים ורשות האוכלוסין וכן מנפיק לאותה אוכלוסייה, לאותם קטינים, מס' מזהה פנימי בביטוח לאומי, כדי שהם יוכלו לקבל את שירותי הבריאות, ככה שלפחות לגבי האוכלוסייה הזאת, היא לא נשארת ללא שירותי בריאות
יוסי שריד:
בוקר טוב, יוסי שעיו, מנהל סניף מזרח ירושלים
יוסי שריד:
 אני גם יכול להגיד היום מנהל סניף מזרח ירושלים שהסניף בעצם הפך להיות סניף עצמאי, הוא סניף ה-24, נוסף עוד סניף לביטוח לאומי, סניף שמטפל באוכלוסיית מזרח ירושלים
יוסי שריד:
 המשמעות של זה כבר אפשר להכיר את זה, זה הגדלת המשאבים, הרצון להביא עוד שירותים לתושבים שהם יהיו יותר נגישים גם פיסית, גם תרבותית, גם שפתית
יוסי שריד:
 כל העובדים אצלי הם דוברי ערבית, מכל העדות, מכל הדתות, אנחנו נותנים את השירות הייעודי, המיוחד, לתושבים האלה שאנחנו מבינים שהם מאותגרים ויש להם צרכים מיוחדים, כמו השפה, כמו הנגשה, כמו שאמרתי
יוסי שריד:
 מעבר לזה, המבנה עצמו מאז הביקורת , אני מזמין את הוועדה לבקר, אחד היפים בארץ, אם לא הכי יפה, מבחינתי הוא הכי יפה
יוסי שריד:
 אז גם האכסניה נאה
יוסי שריד:
     ולעצם העניין, אני אתייחס אל"ף לחקירות, כמו שאמר המבקר, החקירות מתבצעות גם ע"י החוקרים שלנו וגם ע"י חברות חיצוניות, ולמה זה? כי אנחנו מכירים את האזורים, אנחנו לא יכולים לפעול בכל האזורים, גם בתוך ירושלים עצמה, מבחינה ביטחונית
יוסי שריד:
 אנחנו מתקשים, לא יכולים להגיע, אפילו כמו עיסוויאה וכמו סילוואן וכמו ראס אל עמוד, אנחנו משתמשים בחברות החיצוניות והחברות האלה גם מגיעות לרמאללה ולחברון ולכל האזורים האחרים, כדי לבחון בעצם את מרכז החיים, וחברים זה לא פשוט
יוסי שריד:
 גם לא לגייס את החברות האלה, זה לא פשוט לעבוד באווירה כזאת, בסביבה כזאת, בתנאים כאלה, ובכל זאת אנחנו מקיימים את זה, וכמו שדני אמר זמני הטיפול הצטמצמו משמעותית ככה שבעצם שיטת העבודה, אם בעבר היה נחקר בעצם כל תיק, היום אנחנו עובדים בשיטות אחרות, אנחנו עובדים על קבוצות מסוימות, לרוב מאשרים את התביעות ואם צריך עושים את החקירה, זה חלק מהשיטה
יוסי שריד:
     מעבר לזה, הבקרה סביב החברות החיצוניות, החברות האלה בעצם נותנים לנו שירותים וגם התשובה שלנו למבקר בעת הדיון בשלבי הטיוטה, הודענו שבעצם אי אפשר לשמוע כל חקירה, הם מקליטים כל חקירה, ואי אפשר בעת חיה לבוא ולשמוע
יוסי שריד:
 אני צריך לפתוח יחידה 8200 חדשה אצלי בסניף, אני אברך על זה אם יהיה לי פה את המשאבים, אבל כרגע לא, אני עושה את זה באופן מדגמי כן, הרבה יותר קרוב, הרבה יותר צמוד, אנחנו דוגמים את החקירות גם בתמלולים, גם בשמיעת קלטות, זה מבחינת הבקרה על החברות בהתאם להערה שעלתה שם