GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי שריד:
     מעבר לזה, אנחנו הכנסנו את נושא הפוליגרף לחברות האלה, ומעבר לזה, בימים אלה ממש, בעוד חודש, עתיד להתפרסם המכרז החדש, שהכנסנו שם תהליכים של החקירה שהם יהיו יותר מבוקרים ברמה הפרקטית, הם הולכים לגבות עדויות כתובות, ולא רק מוקלטות, ככה שבעצם הטווח של הסטייה יהיה מצומצם, זה ברמת ההתייחסות
יוסי שריד:
 אם פספסתי משהו, אני אשמח אח"כ להגיב בנושא החקירות
יוסי שריד:
     מעבר לזה אני רוצה לספר לכם קצת, אני לא יודע אם אנחנו בשלבי הסיום של הוועדה הזאת, להכניס קצת טעם טוב לנושא
יוסי שריד:
 בכלל לעשייה הזו של מזרח ירושלים, אנחנו גם כסניף עצמאי, למרות האתגרים ולמרות הכל, אנחנו מושווים לכלל הארץ מבחינת המדדים, מדדים ניהוליים, אני מבחינת זמני טיפול אני מושווה כל יום לכלל הארץ, ואני לא נופל בכלל ברוב הנושאים, ומעבר לזה, גם ברמת המוסד, המוסד לביטוח לאומי, אנחנו עושים המון, מיצוי הזכויות, וגם הסניף, גם בימים קשים, גם אחרי פיגועים, שבוע שעבר וגם לפני שנה בעוד פיגוע, אנחנו יוצאים לקהילה, ואנחנו עושים פעולות יזומות למיצוי הזכויות
יוסי שריד:
 לדוגמא, אני יכול להגיד גם לכם שהיינו בבית חנינה עבור קשישים כדי למצות להם את קבצת אזרח ותיק, אני יכול להגיד לכם שאנחנו הולכים לבתי ספר
יוסי שריד:
 אתם יכולים להבין היום כמה משמעותית הנוכחות, לנו כמדינה, בבתי ספר
יוסי שריד:
      אנחנו הולכים לבתי ספר בכובע של ביטוח לאומי בגיל 18 כדי להסדיר את המעמד, תיכף לפני שהוא בא וצריך להסדיר את התושבות וכדי להסדיר את נושא הגבייה ואולי חיסכון לכל ילד, דברים שהוא מתקשה איתם, אנחנו ניגשים לשם, מנגישים להם את האתר האישי, עושים להם את מיצוי הזכויות, וכן אני משתדל לעשות את מיצוי החובות, ככל שאפשר עם כל המגבלות האלה
יוסי שריד:
     ומעבר לזה, יש גם שיתופי פעולה כמו ששמענו
יוסי שריד:
 רשות האוכלוסין, המשרד לענייני ירושלים, כרגע אני שותף בלתת מה שאני יודע לתכנית החומש החדשה, עם הצוותים של המשרד לענייני ירושלים, עם משרד הרווחה, עם הודא שנמצאת פה, אנחנו יודעים ביוזמת הסניף, לא הביטוח הלאומי ללוות ילדים שסיימו כרגע את משפחות האומנה, גיל 18, אין להם אבא ואימא, בתיווך עם משרדי הממשלה, אנחנו עכשיו בונים פרויקט שיכנס לנישה הזאת וללוות אותם, אני חושב שעשיתי ליו"ר קצת יותר טוב לטובת התושבים האלה שאני מבחינתי כל עוד הם תושבים, ואני חייב לתת להם את הזכויות, אני כמו שאומרים עד הסוף
מיקי לוי:
תודה רבה לך על הסקירה המאוד מקיפה
מיקי לוי:
 עיריית ירושלים לפני הנושאים האחרים, להתייחס בבקשה לנושא השירותים, לנושא החינוך, המעורבות, כל מה שאתם רוצים
נעמי גרינוולד:
שלום, נעים מאוד, נעמי גרינוולד, סגנית מנהלת תכנית החומש בחינוך בעיריית ירושלים
נעמי גרינוולד:
 אני הנציגה יחידה מהעירייה, אם אני מבינה נכון, אז אני לא יכולה לענות על העוטף וכל הנושאים האלה
נעמי גרינוולד:
 איפה אתם רוצים
מיקי לוי:
נתחיל עם החינוך ונמשיך לרווחה
מיקי לוי:
 חינוך מטריד אותנו מאוד
נעמי גרינוולד:
טוב, אני אענה נקודה נקודה מהדו"ח לפי מה שנאמר וגם עברנו מראש
נעמי גרינוולד:
 אז היום יש 97,644 תלמידים במזרח ירושלים מא'-יב' לעומת אז בתקופת הדו"ח שהיו 90,000
נעמי גרינוולד:
 היתה פה אמירה בדו"ח על אחוזי התלמידים הלומדים בבתי ספר עירוניים, אני מניחה שיודעים שמערכת החינוך מורכבת מעירוני, מוכר שאינו רשמי ופרטי
נעמי גרינוולד:
 אני לא יודעת אם כולם בסבטוחה הזאת, אבל 98 בתי ספרי עירוניים, 91 בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים ו-77 בתי ספר פרטיים
נעמי גרינוולד:
      מבחינת אחוז התלמידים הלומדים בבתי ספר העירוניים, נשאר אותו הדבר, 46%, אבל כל האוכלוסייה גדלה, כלומר מספר התלמידים גדל, יש יותר תלמידים היום שלומדים במערכת העירונית מאשר שהיה בתקופת הדו"ח
מיקי לוי:
כמה זה גדל בבקשה?
נעמי גרינוולד:
היום אנחנו עומדים על 45,265 ילדים הלומדים בבתי ספר הרשמיים
מיקי לוי:
כמה היה בתקופת הדו"ח
נעמי גרינוולד:
היה 46% מתוך 90 אלף
מיקי לוי:
זה גדל בקיצור
נעמי גרינוולד:
כמו התלמידים גדלה במזרח ירושלים
מיקי לוי:
בסוף הם בעלי זכות בחירה
נעמי גרינוולד:
כן, אני מדברת כרגע על בתי הספר העירוניים שגם בהם כמות הילדים גדלה, לעומת בתי הספר המוכרים שאינם רשמיים
נעמי גרינוולד:
      מבחינת התכנית הישראלית, במזרח ירושלים לומדים את התאוג'יהי, את התכנית הפלסטינית ואת התכנית הישראלית
נעמי גרינוולד:
 כיום עם חינוך מיוחד כ-17,000 תלמידים לומדים את התכנית הישראלית, לעומת 5000 בתקופת הדו"ח, זאת אומרת שגדלנו קצת יותר מפי 3
נעמי גרינוולד:
 בתקופה של ה-5 שנים האחרונות ה- 17,000 זה בעצם 21% מהתלמידים שלומדים במוכר שאינו רשמי וברשמי, שלומדים את התכנית הישראלית היום
נעמי גרינוולד:
     אני מציינת את זה כדי לשים פה את הנקודה שעיקר הגידול בתכנית הישראלית קורה בתוך בתי הספר שהם רשמיים והם עירוניים, באופן טבעי יש לנו יותר שליטה על בתי הספר הרשמיים והעירוניים, מאשר בתי הספר שהם חצי רשמיים, מוכר שאינו רשמי
נעמי גרינוולד:
     לצורך העניין, מתוך 38 בתי ספר שהיו בתכנית הישראלית, מתוך העירוני היום יש 62 ובכלל נתון מעניין, המשרד לירושלים אני חושבת שתמיד שמח לשמוע את הנתון הזה, ש-40% מתוך תלמידי כיתות א' במערכת הרשמית היום לומדים את התכנית הישראלית, זה מבחינת המערכת הכללית
נעמי גרינוולד:
     מחסור בכיתות לימוד, הנושא הבוער
נעמי גרינוולד:
 2000 היו באמת חסרות אז בתקופת הדו"ח, היום חסרות כ-1400 כיתות תקינות
נעמי גרינוולד:
 בחומש האחרון נמסרו 577 כיתות
מיקי לוי:
זה יפה מאוד, 600 כיתות ב-4 שנים או ב-5 שנים
נעמי גרינוולד:
נמסרו 577 בכיתות בחמש השנים האחרונות
נעמי גרינוולד:
 צריך לציין גם שאנחנו לא בונים את כל הכיתות זה לא אפשרי במזרח ירושלים, אז מתוך ה- 577, 253 כיתות הן בשכירות ו-324 הן בבינוי
מיקי לוי:
לא משנה, זה פתרון
נעמי גרינוולד:
  כן, נכון
נעמי גרינוולד:
 פתרון לא תמיד הכי נוח, ועושים דברים די מעניינים
נעמי גרינוולד:
 תבואו, תראו, תסיירו ותראו בנין מגורים שהפכנו לבית ספר באיזה דרך לא דרך, אבל עושים מה שאפשר
נעמי גרינוולד:
 בחומש הבא אמורות להימסר כ-1000 כיתות נוספות, חדשות, גם בבינוי וגם בשכירות
נעמי גרינוולד:
 זה אומר 50 בתי ספר ו-240 גני ילדים
נעמי גרינוולד:
 סתם לצורך העניין, בבינוי צריך לחשוב על זה רגע מבחינת התקציב, זה מיליון שקל לכיתה, של משרד החינוך ושל העירייה, אפשר לעשות את המתמטיקה
נעמי גרינוולד:
     וקצת על כמה אנחנו משקיעים על כל הנושא של שיפוצים ושדרוגים ושכירויות, אנחנו משקיעים מעל 30 מיליון שקל בשנה על שכירת מבנים וכ-50 מיליון שקל על שיפוצים ושדרוגים
נעמי גרינוולד:
 כלומר, ההשקעה הפיסית שאנחנו עושים היא לא רק בבינוי בתי ספר חדשים שהם נראים הכי טוב שיש והם מתמלאים תוך שניה, כל בית ספר צומח
נעמי גרינוולד:
 במקום לפתוח א', ב', מתמלא לנו כבר מא'-ח', אלא גם עושים שיפוצים בבתי ספר קיימים, משדרגים את המצב
נעמי גרינוולד:
     בנוגע לתלמידים שאינם רשומים, אז נכון לתשפ"ב היו 15,381 תלמידים שהם רשומים אבל במוסדות פלסטיניים
נעמי גרינוולד:
 קיבלנו את כל הרשימה של התלמידים האלה ממשרד החינוך הפלסטיני ויש לנו אותם היום
נעמי גרינוולד:
 הם לא נמצאים במצבת של משרד החינוך או במאגרי נתונים שלנו, אבל יש לנו היום את הרשימה של כולם
נעמי גרינוולד:
 זה כאילו חלק מהילדים הנעלמים
נעמי גרינוולד:
 רק צריך לציין שיש עוד 5000 ילדים בגילאי 3-6 שאנחנו בעצם לא יודעים מה איתם או איפה הם, אין לנו שום רישום עליהם, לא קיבלנו עליהם שום מידע מהרשות, וזה מתוך 26,000 ילדים באופן כללי במזרח ילדים
נעמי גרינוולד:
     אני אעשה רגע סדר עוד פעם – 26,000 ילדים בגילאי 3-6, 21,000 רשומים או ברשמי או במוכשר ו- 5000 אנחנו לא יודעים מה איתם
נעמי גרינוולד:
      בנוגע לנשירה, אגף רווחה בטח ירחיבו, אני אגיד על נשירה מבתי ספר, הנתונים שיש אצלנו, יש כמה דרכים למדוד נשירה, או שנתי או מצטבר, הנתון המצטבר של 26
נעמי גרינוולד:
5% שהיה בדו"ח שזה בעצם לבדוק את הילדים שהתחילו בכיתה ח' וסיימו בכיתה יב', אז הנתון הוא עדיין אותו נתון 26
נעמי גרינוולד:
5%
נעמי גרינוולד:
 זה תלוי מי סופר, בין 26-30% במחזור נושרים, שזה נתון כואב, ואני חייבת לציין שהוא לא כל כך השתנה
נעמי גרינוולד:
 תיכף אני אגיד מה כן עשינו בנושא הנשירה בבתי הספר ובנוגע לנשירה שנתית, כלומר משנה לשנה, אנחנו בדקנו איך אנחנו בודקים
נעמי גרינוולד:
      נגיד בתשפ"א נרשמו מספר ילדים , אנחנו בודקים בתשפ"ב איפה הם היום, אז במעבר בין פ"א לפ"ב כ- 2600 תלמידים נשרו, נעלמו, לא נמצאו
נעמי גרינוולד:
 יכול להיות שחלקם עברו למוסדות פרטיים, יכול להיות שחלקם נשרו
נעמי גרינוולד:
 מבחינתנו אנחנו מגדירים את זה כנשירה
נעמי גרינוולד:
 האחוז הזה השנתי הוא 3
נעמי גרינוולד:
6% היה בין פ"א ל-פ"ב
נעמי גרינוולד:
 הממוצע הוא 4 בערך, מתוך התלמידים שלומדים במוכר וברשמי
נעמי גרינוולד:
     אז מה עשינו בחמש שנים האחרונות מבחינת הנשירה, בתחום שלנו בחינוך בבתי הספר
נעמי גרינוולד:
 אל"ף מבחינת קב"סים, ב-2018 היתה קב"סית אחת במזרח ירושלים, היום יש 4
נעמי גרינוולד:
 שוב, יש צורך, אנחנו מקווים שיאשרו לנו תקנים נוספים
נעמי גרינוולד:
 ברגע שיהיו תקנים, יש כוח אד
נעמי גרינוולד:
 פעם היתה בעיה של כוח אדם, אנשים לא רצו למלא את התפקיד הזה, היום כבר כן וברגע שתהיה הרחבה של תקנים, יהיה לנו איך לאייש אותם
נעמי גרינוולד:
     מבחינת יועצות משרד החינוך אני יכולה להרחיב, הורחבו תקנים, הורחבו שעות והוסיפו כוח אדם
נעמי גרינוולד:
 משהו שינוי אדיר שעשינו בחומש האחרון זה הכנסנו עובדים סוציאליים, עובדות בעיקר, לתוך בתי הספר
נעמי גרינוולד:
 זה מקצוע שהוא הומצא
נעמי גרינוולד:
 עובדות סוציאליות בית ספריות, הכנסנו לכמעט כל בתי הספר העירוניים, 84 משרות של עובדים סוציאליים שהם עובדות בבתי הספר, מטפלות בילדים ביחד עם היועצת של בית הספר ועם הפסיכולוג של בית הספר
נעמי גרינוולד:
 קידום נוער גם הרחיבו את העבודה שלהם, וגם רונית פה תרחיב
נעמי גרינוולד:
 זה מבחינת נשירה      הערה אחרונה, בדו"ח נאמר שעיריית ירושלים לא יודעת לעבוד כמו שצריך עם הנתונים ולא עוקבת אחרי כולם, אז בשנים האחרונות ובשנה האחרונה בעיקר, נעשתה עבודה להקים מאגר נתונים מאוד מרשים
נעמי גרינוולד:
 גם, מוזמנים לבוא ולראות, ועובדים על לטייב את הנתונים בו, מושכים מהמצבת, ממשרד החינוך, אוספים מה שאפשר מהרשות הפלסטינית
נעמי גרינוולד:
 זה הכל, תודה
מיקי לוי:
 מי מדבר על תכניות לימוד, אם אתן יכולות
עילם בנו:
אפשר רק שאלה לעירייה?
עילם בנו:
לגבי מה שאמרת, עדיין יש מחסור בכיתות לימוד
עילם בנו:
 האם אתם מציעים פתרון לחינוך חינם לאותם תלמידים שלא נמצא להם מקום במערכת הרשמית, דובר בזמנו בעקבות פסק דין של בג"ץ שתגיעו להסדרים עם בתי הספר המוכשרים, משרד החינוך ועיריית ירושלים, על מנת לאפשר כן ללמוד בחינם באותם מוסדות
נעמי גרינוולד:
למיטב הבנתי, לא נעשה איזה שהוא הסדר עם בתי הספר המוכשר, אולי משרד החינוך יוסיף פה, אבל אצלנו בעירייה לא
רונית חן:
אוקיי, אז אני אציג את הדברים ויכול להיות שאתייחס למה שאתה העלית
רונית חן:
 שלום לכולם, אני רונית חן, מפקחת מחוז העיר ירושלים, ואני רוצה בדקות הקרובות לספר על המהלכים, התהליכים, המשאבים, התכניות שהפעלנו בחמש שנים האחרונות ושהובילו לתהליכים של התקדמות בתחומים שהדו"ח ציין, וגם בתחומים נוספים
רונית חן:
     קודם כל בזמן הדו"ח היו לנו 5 מפקחים על מזרח העיר, כאשר כיום אנחנו מדברים על 17 מפקחים על פני כל הרצף הגילאי, כולל מפקחים של חנ"מ, כולל מפקחים על ייעוץ ומפקחים בתחום של הבלתי פורמלי, מה שלא היה בתקופת הדו"ח
רונית חן:
 עוד דבר חשוב מאוד שאני אציין כבר בראשית דברי, זה תכנית החומש, תכנית החומש עפ"י החלטת ממשלה 3790 שמדברת יכולת ההשתלבות של תושבי מזרח העיר בחברה הישראלית ובכלכלה הישראלית
רונית חן:
 כאשר התכנית הזאת היא מתוקצבת בחצי מיליארד שקל, 89 מיליון שקל מדי שנה פרק החינוך, 89 מיליון שקל לטובת מערכת החינוך, יש לה 4 יעדים אסטרטגיים מרכזיים: העלאת רשמת השליטה בשפה העברית, הדו"ח התייחס לזה; קידום החינוך הטכנולוגי,; קידום החינוך הבלתי פורמלי ועידוד תכנית הלימודים הישראלית
רונית חן:
     נעמי ציינה את האחוזים, אולי אני אחזור עליהם כאשר לאורך השנים גם בעקבות הקורונה שהצטרפה וגם בעקבות באמת התבוננות נוספת על הנתונים ועל הצרכים, נכנס תת יעד שנקרא "טיפול בפרט וחוסן", אנחנו עסוקים כרגע בכתיבת החומש הבא, אנחנו מאוד מקווים שזה יאושר, כאשר הטיפול בפרט והחוסן במניעת נשירה ייכנס כיעד בפני עצמו
רונית חן:
     אז דיברתי על מפקחים, אני כן יכולה לומר שגידול במספר המפקחים מאפשר לנו רמה גבוהה יותר של פיקוח ושל באמת קידום מבחינה פדגוגית של תכניות הלימודים
רונית חן:
     תחומים בהם נכרת השפעה חיובית של תכנית החומש, אז קודם כל אני אציין שמבחינת הגדלת אחוז הלומדים בתכנית הישראלית מ-8% בתשע"ח ל-17% היום, מבחינת הגדלת אחוז הלומדים במערכת הרשמית מ-45% בתשע"ח ל-53% היום, מבחינת הגדלת כמות הבוגרים באקדמיה הישראלית 400 תלמידים בסך הכל במכינות בתשע"ח, היום אנחנו מדברים על למעלה מ-1000 תלמידים
רונית חן:
      דברים נוספים שהחומש השפיע עליהם לחיוב, שיעור הזכאות לבגרות מ-22
רונית חן:
1% לבגרות הישראלית אני מדברת, השנה אנחנו מדברים על 47% מהנגשים זכאים לבגרות
רונית חן:
 לומדים בכיתה א' במסלול הישראלי זה עלה מ-9% ל-14%
רונית חן:
 יש לנו גם את הנתון גם לגבי תלמידי כיתה יב'
רונית חן:
     תחום שמאוד מאוד התפתח בשנים האחרונות ומושקעים בו הרבה משאבים זה הפעילויות הבלתי פורמליות
רונית חן:
 בשנץ תשע"ח מאות בודדות של ילדים נחשפו לפעילויות בלתי פורמליות, כאשר אנחנו מדברים היום על כ-18,000 תלמידים
רונית חן:
 אנחנו באמת מאמינים ברצף ובחיבורים בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי
רונית חן:
 אני רק אציין, שהתכנית החומש היא תכנית תוספתית, היא תוספת למשאבים ולמה שהמשרד נותן בשגרה
רונית חן:
     בוגרי החינוך הטכנולוגי עם תעודה, מ-48% ל-86%, אנחנו מדברים באמת על הכשרה שלהם לעולם התעסוקה
רונית חן:
 מספר מקבלי הסמכה טכנולוגית מ-257 ל-582, ומורים לעברית שזה הישג נהדר, המורים לעברית בעלי הסמכה להוראה בשנת תשע"ח היו רק 23% מהמורים בעלי הסמכה, היום אנחנו מדברים על 88%, כאשר אנחנו בחומש הבא שואפים ל-100%
רונית חן:
     יש גם התקדמות בכל מה שקשור לסטודנטים במכינות קדם אקדמאיות מ-400 סטודנטים היום ל-1014 סטודנטים, אנחנו משקיעים הרבה תכניות ומשאבים בעידוד תכנית הלימודים הישראלית, אנחנו מגלים גם עפ"י מחקרים של ראמ"ה שהתכנית הזאת היא יעילה והיא מתקבלת בברכה גם ע"י צוותי ההוראה
רונית חן:
 יש לנו מורכבות מאוד גדולה ואתגרים מאוד גדולים שקשורים בהכשרה של המורים לתכנית הישראלית, וגם בתהליכים של הכשרת לבבות בקהילה בכלל למעבר מתכנית התאוג'יהי לתכנית הישראלית
רונית חן:
     עוד עדויות שונות, מעידות על כך גם מחקרית שהתכנית הישראלית מתחילה להניב פירות, אמנם לא בקצב שהיינו רוצים לראות, אבל תהליכים בחינוך לוקחים זמן, ואנחנו מאמינים שהחומש ובכלל כלל המשאבים אמורים להמשיך להמשך כדי להניב פירות
רונית חן:
 אם אנחנו נדבר על תכנית הישראלית, אז אנחנו יכולים להגיד אולי שלמדו ברצף 5 שנים מאז שהיא החלה, ואין לנו תלמיד שלמד מא'-יב'
מיקי לוי:
כמה לומדים לפי התכנית הישראלית וכמה לפי התכנית הפלסטינית ואיזה שליטה יש לכם על התכנים של הרשות הפלסטינית? אנחנו רואים מה קורה בחודשים האחרונים, אנחנו מאוד מודאגים
נעמי גרינוולד:
אז אני אגיד רגע, מספרים
נעמי גרינוולד:
 מתוך כל המערכת כ-17,000 תלמידים לומדים את התכנית הישראלית, זה כולל חנ"מ
נעמי גרינוולד:
 הרוב המוחלט של חנ"מ במזרח ירושלים זה תכנית ישראלית
נעמי גרינוולד:
 מבחינת התכנים, בכל בתי הספר העירוניים שמלמדים את התכנית הפלסטינית, הספרים עוברים דרכנו, אנחנו מדפיסים אותם מחדש ועושים את הצנזורה
רונית חן:
אני יכולה כן לומר שהנושא מאוד מאוד מורכב ומאתגר, כמו שאמרתי, תהליכי פיקוח, אכיפה ובקרה מתקיימים גם במסגרת הפיקוח של המחוז וגם במסגרת המטה, אגף רישוי ואכיפה מבצעים בבתי הספר, בודקים את השימוש בספרי הלימוד
רונית חן:
 ספרי הלימוד כמו שאמרה נעמי, כ-3 מיליון ₪ מועברים אליהם מדי שנה על מנת לצנזר את הספרים, הם מחולקים לבתי הספר ומתבצעת בקרה ובדיקה לשימוש בהם
רונית חן:
 אנחנו יודעים שזה לא מתקיים בכל המוסדות, אבל אנחנו עושים את הכל על מנת להגביר את האכיפה, וכל מנת, כמו שאמרתי, להכשיר את עובדי ההוראה להוראה מותאמת בספרים המאושרים ובתכנית הישראלית
מיקי לוי:
אני אגיד משהו מתוך הלב, אינני איש חינוך, אז הדבר היחיד שאצלי חינוך בבית זה שאשתי מורה
מיקי לוי:
 זה הכל
מיקי לוי:
 כל חיי לא נגעתי בתחומים האלה, ומאוד מטריד אותי עכשיו הצד השני, בכובע השני שלי, הביטחוני, שנערים בני 13-14 יוצאים לבצע פיגוע, איפה הם קיבלו את שטיפת המוח? נכון, יש רשתות חברתיות, מה אנחנו עושים כדי להראות את הצד האחר של החיים, של תאוות החיים, של הושטת היד? אנחנו מכירים מקומות בעולם שמתייחסים למיעוטים, הלוואי שהם היו מתייחסים כמונו, ובכל זאת אני לא נכנס להיבט המדיני ולרצונות הפלסטיניים, אני מנסה להתמקד בחינוך
רונית חן:
נכון, קודם כל אנחנו מאמינים ביכולת של החינוך לשנות ולעשות את השינוי המתבקש, אנחנו לוקחים את מערך הלחצים של התלמיד ברשות הפלסטינית, יש שם באמת מערך לחצים גדול שמופעל עליו מכל הבחינות, וגם אם לא נכנס לפוליטיקה, אז גם כלכלי ומשפחתי ותרבותי, ואכן הוא סופג תכנים שאנחנו רוצים להתמודד איתם
רונית חן:
 במסגרת החומש אנחנו לוקחים את זה בחשבון, ובכלל במהלך השנים הקרובות, אנחנו מדברים על תהליכים של שיתוף ציבור, על שיח, על הגברת אכיפה, וכל מהלכים כאלה שהחינוך יכול להשפיע בהם ולשתף פעולה עם שותפי תפקיד נוספים ועם גורמים נוספים, כדי להתמודד עם האתגר הזה
נעמי גרינוולד:
אני יכולה להגיד את דעתי האישית? שאלת על הסתה גילאים של 13-14, אני חושבת שזה נכון לומר חד משמעית שהתלמידים האלה לא קיבלו את ההסתה הזאת בבתי הספר שלנו, אין פה שום ספק
נעמי גרינוולד:
 לא מורים, לא מנהלים, זה לא מתקבל בבתי הספר, זה לא נאמר, זה לא מתקבל בשום מקום
נעמי גרינוולד:
 בית הספר הוא לא תמיד מרכז החיים של הילד, דיברנו פה על ילדים שנושרים, על ילדים שלא נמצאים במסגרת, בסוף ילד עד איזה שעה הוא נמצא בבית הספר? בגלל זה, כחלק מתכנית החומש, גם אחד מהדברים זה להשקיע המון כסף בחינוך הבלתי פורמלי
נעמי גרינוולד:
 לתת לילד לנסוע לבת ים לעשות גלישת גלים, ללכת לרכב על סוסים, אמנות, לצלם, להיות כמה שיותר שעות במסגרת ששומרת עליו ותומכת בו, בסוף מדובר בו הרבה בנוער בסיכון
רונית חן:
דרך אגב, אנחנו פועלים, יהיה על פי רצף, אנחנו מכניסים את הפעילות ואת השיח הזה החל מגן הילדים, כי אנחנו מאמינים שככל שנקדים מעורבים בחינוך של הילדים, כך נוכל גם להצליח בעתיד ואותה משימה של להוציא את הילדים, יש ילדים שרק ראו את הבית שלהם, את השכונה שלהם, ולא יצאו בכלל מהמזרח, אז אנחנו בהחלט לוקחים את זה בחשבון בתכניות שאנחנו מפעילים, ורואים כן בבית הספר עוגן ומנוף לשינוי
שמואל סמי מרציאנו:
תודה אדוני, אני רוצה לציין שמאז שומר חומות הגיל הממוצע של מפרי הסדר, ובדקנו את זה, בשנתיים האחרונות הוא ירד משמעותית, מבגירים רכים 18, 19, 20 היום אנחנו מתמודדים עם חתך גילאים של בין גיל 9 לגיל 13/14 שזה עיקר הפרות הסדר
שמואל סמי מרציאנו:
     בהקשר של מערכת החינוך, אני לא רוצה להיכנס לתוך נתונים, אני יכול לומר לך בוודאות אדוני היו"ר ששיתופי הפעולה בין בתי הספר מאוד מוגבלים, הרבה מאוד מהפרות הסדר מתבצעות ע"י תלמידים לצורך העניין נורמטיביים שלומדים במסגרות חינוך פורמליות, שעושים את הפרות הסדר בצאתם ובהגיעם למוסדות החינוך
שמואל סמי מרציאנו:
      לכן צריך לראות איך מדביקים את הנתונים האלה של תכנים שמתקיימים בתוך בתי הספר לבין הפעולות שמתקיימות בחוץ, אני עוד פעם אומר אדוני, השיתופי פעולה מאוד מוגבלים עם סגלי החינוך של בתי הספר, זה משהו שאנחנו חייבים לתת עליו את הדעת
מיקי לוי:
תודה רבה, אני רוצה לחזור לעיריית ירושלים, אולי מעיריית ירושלים יכולים לתת לי את התשובה, רציתי לשאול לכמה כפרים עיריית ירושלים חייבת לתת שירותים, אבל לא נותנת, אלא נותנת באמצעות קבלן חיצוני
מיקי לוי:
 אם אתם רוצים, אני יודע על כפר עקב ועל מחנה הפליטים שועפט שהם כבר לא כפרים מזמן, שקבלן עושה את זה, עיריית ירושלים לא נכנסת, אין תשלום חשמל, אין תשלום מים ואין משילות ישראלית כלל וכלל
מיקי לוי:
 מישהו יודע?
יוסי שריד:
לדעתי זה העיקר, יש עוד אזור קטן בוואדי חומוס, מה שנקרא, בדרום שזה גם נמצא מעבר לגדר ואנחנו חייבים לתת לו את השירות שלו
יוסי שריד:
 העירייה חייבת לתת שירות וגם ביטוח לאומי מכיר בו
מיקי לוי:
כלומר כרגע יש שלושה מוקדים
מיקי לוי:
 סדר גודל של 110,000 איש
דוד קורן:
אני אתייחס לכך ברשותך אדוני היו"ר
דוד קורן:
 יש בעצם שני סוגים של חוסר הלימה בין גדר הביטחון לבין הגבול המוניציפלי של ירושלים
דוד קורן:
 סוג אחד, מה שציינת אדוני היו"ר, זה השכונות שנמצאות מחוץ לגדר הביטחון בתוך הגבול המוניציפלי של העיר
דוד קורן:
 זה בצפון ליד רמאללה, כל האזור של כפר עקב, סמיר, עמיס קלנדיה, עטר וליד שכונות עיסאוויה כל האזור של מחנה הפליטים שועפט
דוד קורן:
 שני האזורים הללו ביחד גרים ביחד כ- 140,000 איש
דוד קורן:
 כשליש מאוכלוסיית מזרח ירושלים גרה בכפרים הללו, זה סוג אחד של חוסר הלימה
דוד קורן:
     סוג שני של חוסר הלימה, זה שטחים שכלואים בעצם בתוך הגדר, אבל מחוץ לתחום המוניציפלי, שזה דאחיית אל בריד באזור בית חנינא, נווה יעקב בצפון, וואדי חומוס באזור הדרום, שם בערך ---
מיקי לוי:
ואדי חומוס, כפר עקב ומחנה הפליטים שועפט יחסים קלים לפתרון, אבל בסדר
מיקי לוי:
 לא הטענות למי שיושב מסביב לשולחן הזה
דוד קורן:
ואדי חומוס הוא דווקא הפוך, כלומר הוא אזור שבו זה לא אזור בשליטת עיריית ירושלים, אלא בעצם האחריות היא של מתאם הפעולות בשטחים, זה שם גם שטחי A, גם B וגם C
דוד קורן:
 זה אזור שנמצא ליד צור באהר, כיום גרים בו כ-5000-10,000 איש
דוד קורן:
 בשבוע שעבר הייתי שם בסיור, תנופת בניה אדירה, זה הולך להיות מחנה הפליטים שועפט 2, כלומר כל הפער שבין הגבול המוניציפלי לגדר הביטחון מייצר למדינת ישראל אתגרי משילות גם ביטחוניים, גם אזרחיים, גם למשטרה, גם לעירייה, גם למתאם הפעולות בשטחים, וזה לא רק אתגר של השכונות שמחוץ לגדר, אלא גם אתגר של אזורים שהם מחוץ לגבול המוניציפלי כלואים בתוך גדר הביטחון
דוד קורן:
     סך כל התושבים באזורים הללו ביחד כ- 150,000 איש, אולי אפילו קצת יותר
מיקי לוי:
מאוד מדאיג
מיקי לוי:
 כשישבתי מסביב לשולחן, כשהייתי עוד צעיר, אמרתי "הם לא צריכים בתוך תחומי ירושלים" ואני לא שם עכשיו ויכוח פוליטי על השולחן
מיקי לוי:
 ובסופו של דבר הם יהיו הגיבנת של העיר הזאת
מיקי לוי:
 אני אתייחס לזה בסיום דברי וזה לא קשור
מיקי לוי:
 תודה רבה על הנתונים, מאוד חשוב
מיקי לוי:
      150,000 זה ואדי חומוס, מחנה הפליטים שועפט ועקב
דוד קורן:
ואדי חומוס, מחנה הפליטים שועפט ודאחיית אל בריד באזור הצפון
מיקי לוי:
דאחיית אל בריד יש בעיה איך אני מנתק אותם מהמרקם או מהרצף הטריטוריאלי, לאן אני פותח להם פתח צפונה
דוד קורן:
דרך אגב, בדאחיית אל בריד באזור הזה יש עוד סוגיה שהיא גם קשורה לביטחון לאומי, שזה סוגיה של בנקים פלסטיניים שממוקמים דווקא באזור הזה, בגלל שהם לא נתונים לפיקוח של המערכת הבנקאית
מיקי לוי:
מזמן אין שם משילות, היה ראוי שיפתחו גם מחנה הפליטים שועפט וגם את עקב מזרחה עם דרך מובילה לרשות הפלסטינית, כדי להפטר מהם אחת ולתמיד
מיקי לוי:
 יחסכו כסף, יחסכו בעיות וזה לא יחנוק את ירושלים
מיקי לוי:
 אבל בסדר, זה לא אליכם, זה קובעי המדיניות שבורחים מהחלטה 20 שנה
מיקי לוי:
 20 שנה מאז שהייתי מפקד מחוז
מיקי לוי:
 רווחה ירושלים בבקשה, אם יש לך משהו להוסיף
הודא אבו סואי:
אני רק הבוקר הודיעו לי על הישיבה, אז אני לא כל כך מוכנה
הודא אבו סואי:
 אז עיריית ירושלים ניסתה כל הזמן בתקופה האחרונה לצמצם את הפערים, אז היינו 4 לשכות רווחה במזרח והיום אנחנו 6 ובעתיד עוד לשכה בשכונת עיסוויאה
הודא אבו סואי:
 יש 3 יחידות מתמחות, זה שיקום ונוצץ ומרכז המשפחה
הודא אבו סואי:
 גם יחידת השיקום מפצלים לשתי יחידות במטרה להוריד את המעמסה
הודא אבו סואי:
     דבר נוסף, שקרה זה גם התקנים
הודא אבו סואי:
 יש תוספת תקנים
הודא אבו סואי:
 היינו 100 תקנים והיום 157 תקנים
הודא אבו סואי:
 יש כל מני תכניות בנושא קשישים, בנושא ילדים בסיכון
הודא אבו סואי:
 אם מדברים על קשישים, אנחנו קיבלנו עוד 4 מועדוני מאושרים
הודא אבו סואי:
 בשנה שעברה פתחנו 4 מועדוני מופת, יש כל מני שירותים בתים חמים, פרלמנטים לקשישים במזרח ירושלים
הודא אבו סואי:
      בנושא משפחה, יש שירותים שנפתחים אם זה תכניות הדרכה להורות, אם זה כל מיני תכניות יחד מלא זה בבתי ספר
הודא אבו סואי:
 מנסים לפתוח יותר תכניות במטרה לצמצם את הפערים, אבל עדיין אני רוצה להתייחס בתור מנהלת לשכה, אני אחראית על 55,000 תושבים באזור שלי שזה העיר העתיקה, שיח ג'ארח וואדי ג'וז
הודא אבו סואי:
 המעמסה אצלנו בתחום משפחה זה 120 תיקים לתקן אחד
הודא אבו סואי:
 אני רואה שיש שיפור, אבל עדיין המעמסה גוברת ואם אני רוצה לעבוד כמו שצריך, אני חושבת שצריכים לפצל את הלשכות
הודא אבו סואי:
 למשל, הלשכה שלי צריכה להיות 3 לשכות, במטרה לתת שירות יותר לאוכלוסייה, אז זו הבעיה, לפי דעתי, העיקרית, שצריכים להתייחס אליה
הודא אבו סואי:
     עוד דבר שעושים עם העובדים, נושא העברית שהוא חסם גדול אצל העובדים
הודא אבו סואי:
 רוב העובדים אצלנו זה מאוניברסיטאות מבית לחם שיש להם בעיה של השפה וגם תכנית הלמידה היא שונה מהאוניברסיטאות בישראל, אז בהחלטת העירייה והמשרד עושים כל מיני הכשרות
הודא אבו סואי:
 אם זה בתחום שדרוג העבודה אצל העובדים מבחינה מקצועית במטרה לשפר את השירות שלהם, וגם כל העובדים שלנו לומדים עברית
הודא אבו סואי:
 כולם, במטרה להוריד את החסם שלהם ולהשתמש יותר בשירותים, אם זה במשרד הפנים ואם זה בביטוח לאומי, כי עדיין יש חסם, למרות כל השיפור של המוסדות
הודא אבו סואי:
 אני לא כל כך מרגישה את זה מול האוכלוסייה
הודא אבו סואי:
 עדיין יש חסם של השפה שהוא כל כך מקשה על האוכלוסייה, והמטרה שלנו שאם העובד יודע ללמוד את העברית, הוא יכול לתת שירות יותר טוב, ויכול למצות את הזכויות של האוכלוסייה שלנו
הודא אבו סואי:
     נפתחו גם 6 מרכזי עוצמה בתחום מזרח ירושלים, המטרה לעבוד עם משפחות עניות ולחלץ אותם ממעגל העוני, להעצים אותם ולשלב אותם בשוק התעסוקה וסופו של דבר להוריד את רמת העוני
הודא אבו סואי:
 זה בגדול
מיקי לוי:
 משרד ירושלים והמסורת
אסף זמיר:
שלום אדוני היו"ר
אסף זמיר:
 אסף מנכ"ל המשרד
אסף זמיר:
 הוזכרה פה קודם תכנית החומש ע"י כמה משרדים, אני רוצה להרחיב רגע על הדבר הזה
אסף זמיר:
 בשנת 2018 החליטה הממשלה להוביל תכנית חומש ממשלתית לצמצום פערים כלכליים-חברתיים במזרח ירושלים, תכנית מקיפה מאוד גם בהיקף התקציבי, למעלה מ-2 מיליארד שקל, וגם בתחומי העיסוק בהם היא עסקה, מעולם התשתיות עובר לעולם החינוך, ההשכלה הגבוהה, בריאות וכיוצא בזה
אסף זמיר:
     אנחנו בימים האלה ממש נמצאים בשלבי הגיבוש הן של התכנים והן של התקציב של החומש הבא שיאושר בממשלה, אני מקווה עוד במאי הקרוב בעוד 3 חודשים, אנחנו שואפים אגב שההיקף התקציבי יהיה כפול מהחומש הנוכחי שמסתיים עכשיו, כלומר למעלה מ-4 מיליארד שקלים
אסף זמיר:
 אתמול סיימנו דיון תקציבי עם משרד האוצר בנושא הזה ואני חושב שהרבה מהדברים שנאמרו פה אפשר ונכון לתרגם אותם לכדי פעולות שיכנסו לחומש הנוכחי, הן דברים שעלו מדו"חות הביקורת, הן דברים שעלו מהמשרדים, הם דברים שעלו מהעירייה
אסף זמיר:
 חלק גדול מהם כבר נכנס, אבל הזדמנות טובה לשמוע ולהכניס עוד
אסף זמיר:
 אנחנו ממש ב-money time של גיבוש ההחלטה
אסף זמיר:
     אנחנו מכנסים את ההחלטה בחמישה תחומי עיסוק: בתחום החינוך וההשכלה הגבוהה; תחום התעסוקה והפיתוח הכלכלי; תחום התשתיות; תחום השירותים לתושב, שהוא תחום רחב יחסית ותחום התכנון והמקרקעין
אסף זמיר:
 ואנחנו רוצים בכל אחד מהם כמובן יעדים ברורים ומוגדרים
אסף זמיר:
 זאת תכנית שבנויה ככה שמי שמבצע אותה זה המשרדים האחראיים על התכנית, כל אחד בתחומו שלו, ומשרד האוצר ואגף תקציבים נותן matching בשאיפה שקל אל מול שקל מהתקציב שמגיע למשרדים, ואנחנו משרד מטה שעושה תכלול, מעקב ובקרה וניהול של האירוע הזה מלמעלה
אסף זמיר:
     אז אני חושב שזהו הזדמנות טובה, כמו שאמרתי, לתרגם הרבה מאוד מהמסקנות והאמירות שנאמרו פה וליצוק אותם לתוך החומש הקרוב שיעבור
מיקי לוי:
 עמותת עיר ימים, 2 דקות בבקשה
מיקי לוי:
 בזום בבקשה
אשרת מימון:
תודה רבה היו"ר
אשרת מימון:
 מספר הערות על הנתונים שהובאו