GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל חיו:
     היבטים כלכליים ופיננסים: רק כדי לסבר את האוזן, תרחישי אובדן תמ"ג במזרח התיכון ובאפריקה כתוצאה מהמיקום שלנו ורמת הסיכון, בתרחיש הטוב ביותר אנחנו מדברים על אובדן תמ"ג של 4
יובל חיו:
 בתרחיש הגרוע ביותר אנחנו מדברים על אובדן תמ"ג של 27
יובל חיו:
6%
יובל חיו:
 התרחיש הטוב ביותר מדבר על עלייה של 2 במעלות החום עד 2050, והגרוע ביותר על 3
יובל חיו:
2 עלייה במעלות צלסיוס
יובל חיו:
  אנחנו מדברים על תרחיש של עסקים כרגיל, על BAU, מה שנקרא תרחיש פליטות של גזי חממה בהיעדר מדיניות או פעולה ממשלתית נוספת בנושא הזה
יובל חיו:
       נזקים כספיים עד 2050: 39 מיליארד יורו לשנה
יובל חיו:
 לאחר מכן, אנחנו כמובן עולים למדדים הרבה יותר משמעותיים
יוראי להב-הרצנו:
מאיפה דליתם את הנתונים האלה? האם משרד האוצר מסכים עליהם, מפנים אותם ונערך אליהם?
יובל חיו:
לגבי כל הנתונים שנמצאים כרגע בדוח - אנחנו עברנו התייחסויות של כמעט 70 גופים ממשלתיים לטיוטת הדוח
יובל חיו:
 לא ידוע לי על איזושהי מחלוקת עובדתית על נתון שקיים בדוח, בטח לא במישורים שכרגע עליהם אתה מדבר
יוראי להב-הרצנו:
כלומר, משרד האוצר מבין שאלו הנתונים ו - - -
יובל חיו:
לא קיבלנו שום השגה
יובל חיו:
 נמצא פה נציג האוצר
יובל חיו:
 אם יש איזשהו גורם שיכול לומר שהוא לא מסכים עם הנתונים האלה, הוא  מוזמן לומר זאת פה
יובל חיו:
 אנחנו לא קיבלנו בהתייחסויות הפורמליות של משרד האוצר, והמסמך שלנו נשלח למנכ"ל האוצר, לא קיבלנו השגות
יובל חיו:
      אין הערכה כלכלית לאומית של נזקי האקלים בישראל
יובל חיו:
 אף גורם כלכלי לא עסק בזה בזמן שעשינו את הביקורת
יובל חיו:
 יש פערים בהיערכות המערכתית הפיננסית בישראל לסיכוני אקלים
יובל חיו:
 הנחיות רגולטורים חסרות, וכו'
יובל חיו:
      אני מגיע לסיכום הדברים
יובל חיו:
 לגבי השאלה עד כמה ערוכה המערכת הממשלתית - המערכת הממשלתית היום נטועה בכשלי ממשל
יובל חיו:
 זה לא מונח היום שמקביל היום ל"כשלי שוק"
יובל חיו:
 אבל יש כשלי ממשל ביכולת שלה להתגבר עם האתגר הזה
יובל חיו:
 ביזור הסמכויות שישנו היום במשרדי הממשלה
יובל חיו:
 אם משרד נכנס לנושא הזה, הוא בודק את זה בסגמנט של עצמו
יובל חיו:
 אבל אין תועלת בבדיקה של סגמנט
יובל חיו:
 הוא חייב לשבת בתוך מערכת מקצועית שלימה שמחברת בין הדברים
יובל חיו:
 חשמל מתחבר לרשות מקומית, רשות מקומית מתחברת לאנרגיה, אנרגיה מתחבר למשרד האוצר ותקציב, תקציב מתחבר לרגולציה כזו ואחרת
יובל חיו:
 אי אפשר לנתק בין הדברים
יובל חיו:
 זה המקום להגיד שהמשרד להגנת הסביבה עושה מאמץ גדול בניסיון שלו לעשות את החיבור הזה בעבודת המינהלת
יובל חיו:
 אבל צריכים את קברניטי המדינה בשביל החיבור הזה
יובל חיו:
 אי אפשר לעשות את החיבור הזה אם ההחלטות מלמעלה לא ירדו בנושא הזה
יובל חיו:
 יש קונפליקט בין יעדים ציבוריים של משרדי הממשלה
יובל חיו:
 הקונפליקט שקיים בין אנרגיה לסביבה הוא לגיטימי
יובל חיו:
 הוא לא איזה משהו שצריכים להיות מופתעים ממנו
יובל חיו:
 אבל מערכת של קבלת החלטות צריכה בסוף גם להגיע להכרעות בעניינים האלה
יובל חיו:
 יש מחסור ביידע
יובל חיו:
 יש תקציב, כמו שאמרתי
יובל חיו:
     אומר מילה על חוק האקלים
יובל חיו:
 היום מדינת ישראל עובדת על החלטות ממשלה
יובל חיו:
 אתם רואים פה מפה של החלטות עד הביקורת
יובל חיו:
 מאז אנחנו מדברים על עוד שבע החלטות, אני מקווה שאני לא טועה
יובל חיו:
  צריך לומר שרמת היישום של מדינת ישראל בהחלטות ממשלה בתחום האקלים היא נמוכה
יובל חיו:
 אנחנו במיפוי שלנו מיפינו את כל ההחלטות האלה, ואני יכול להגיד שהגענו לתוצאה של 16% יישום
יובל חיו:
 זה נמוך ביותר
יובל חיו:
 אם זה המודל, בהיעדר חוק אקלים לא ניתן יהיה להתקדם קדימה, בהיעדר עוגן חוקי מחייב, לא ניתן יהיה להתקדם קדימה, כי המודל הזה לאורך השנים לא מוכיח את עצמו, אלא אם כן יהיה פה שינוי כיוון משמעותי
יובל חיו:
 אם נסתכל קדימה בעניין זה, יש בעולם יישום של חוקי אקלים והם קובעים את העוגנים העיקריים: קביעת מבנה מוסדי לטיפול בנושא, מטרות ויעדים, הבטחת תקציב ומימון, הגדרת כלי המדיניות, מנגנוני דיווח ואכיפה
יובל חיו:
 הכלי הזה הוא הכרחי מול אתגר מסוג זה
יובל חיו:
      אני יודע שבקווי יסוד הממשלה מדובר על כך שתוך 90 יום מכינונה של הממשלה, יחוקק חוק האקלים
יסמין פרידמן:
אנחנו סופרים
יובל חיו:
אני לא נמצא במגרש הזה
יובל חיו:
 כמשרד מבקר המדינה אנחנו לא בעולם של קווי היסוד במובן של ההתגבשות שלהם אחרי בחירות, אבל אנחנו כן מבינים את הצורך המהותי שיש בקידום נושא זה
יובל חיו:
      לסיום אומר שיש רשימה של המלצות לא אחזור עליהן כי הדברים גם מובנים מבין דבריי קודם
יובל חיו:
 אבל אני יכול לומר שמאחר ומבקר המדינה ביסוד ראייתו מנתח את תוכנית העבודה של המשרד על פי מתודולוגיה של סיכונים אז אנחנו רואים במשרד את הנושא הזה כנושא מרכזי מבחינת ביקורת המדינה
יובל חיו:
 ועל כן, בימים אלה התחילה כבר ביקורת מעקב על הדוח הזה
יובל חיו:
 אנחנו גם קיצרנו את לוחות הזמנים לביקורת הזו
יובל חיו:
 אנחנו עתידים לסיים אותה עד חודש אוקטובר על מנת שממצאיה יוכלו להיות גם מוצגים לקראת ועידת האקלים העולמית שתהיה באבו-דאבי בחודש נובמבר שנה זו
יובל חיו:
 אנחנו בכוונה מכוונים את הדברים למקום הזה, מתוך מקום של רתימה, הבנה, גיוס המערכת להבנת החשיבות בעיסוק בנושא הזה
יובל חיו:
 אנחנו גם מאמינים ומקווים שהכלי שביקורת המדינה נותן, שהוא בסך הכול נדבך בתוך הסיפור הזה, ישמש את כלל האנשים שמייצגים פה את הגופים שעוסקים בנושא הזה ונדרשים לאתגר
יובל חיו:
 תודה
מיקי לוי:
תודה רבה על הסיכום והסקירה המאוד מקיפה שנותנת לנו איזשהן אבני דרך כדי לראות בעתיד אנה אנו הולכים
מיקי לוי:
  אחד הדוחות היותר קשים שהונח על שולחן הוועדה כאן
מיקי לוי:
  יובל ממשרד ביקורת המדינה לא היה איש בשורות
מיקי לוי:
      לצערי, יש פה רק שלושה חברי כנסת מיש עתיד
מיקי לוי:
 אולי עוד אחד
יוראי להב-הרצנו:
אדוני, יש פה ארבעה חברי כנסת מיש עתיד
מיקי לוי:
 אני מכיר אתכם והנושא הזה מאוד אכפת לכם
מיקי לוי:
 תיכף נטיל עליכם משימות
מיקי לוי:
 אני רוצה לעבור למשרדים
מיקי לוי:
 ראשון הדוברים הוא המשרד להגנת הסביבה
מיקי לוי:
 אדוני, סמנכ"ל מדיניות ואסטרטגיה, תתייחס במרכז דבריך לשאלה היכן עומד חוק האקלים, שהוא אבן הדרך המרכזית ליציאה לעתיד לבוא
מיקי לוי:
 תתייחס קצת  גם לנושא התקציב
מיקי לוי:
 אחר כך נשמע גם מהאוצר מה הוא עשה כדי לקדם זאת כלכלית
יובל צלנר:
צוהריים טובים
יובל צלנר:
 תודה על ההזדמנות לדבר
יובל צלנר:
 קודם כול, חשוב להגיד שאנחנו קיבלנו את דוח מבקר המדינה
יובל צלנר:
 עבדנו למעשה למעלה משנה יחד עם מבקר המדינה באופן רציף על הכנת הדוח הזה
יובל צלנר:
 אנחנו מקבלים את מרבית ההמלצות של הדוח הזה
יובל צלנר:
 אכן, הדוח מצייר תמונה מאוד קשה ברמה הלאומית
יובל צלנר:
 זה לא יחדש לרבים מכם, אבל המצב הקשה הא גם ברמה הגלובלית
יובל צלנר:
 גם ברמה הגלובלית אנחנו כעולם רחוקים שנות אור מהמצב בו אנחנו באמת ערוכים להתמודד עם המשבר הזה, שעל דעת כל הגופים הבין-לאומיים המובילים, גם הכלכליים וגם הלא כלכליים,  שם את משבר האקלים כמשבר על האנושות החמור, הקשה והאקוטי ביותר
יובל צלנר:
 אם נסתכל על הדוחות של החמש השנים האחרונות של World Economic Forum,   בכל שנה שהוא עושה את הסיכונים הגלובליים המרכזיים,  נושא משבר האקלים עומד בראש סדרי העדיפויות, וחוסר היכולת של ממשלות להתמודד עם המשבר הזה נמצא שם כאיום וסיכון מרכזי
יובל צלנר:
 ישראל לא שונה בהקשר הזה בשום צורה
מיקי לוי:
זה לא מנחם אותנו
יובל צלנר:
לא, זה לא אמור לנחם אף אחד
יובל צלנר:
 בטח לא את הדורות הבאים שיחיו בעולם הזה
יובל צלנר:
 אנחנו כמשרד שמנו את ההיערכות למשבר האקלים, הן בהיבטי מיטיגציה והן בהיבטי אדפטציה, בראש סדרי העדיפויות של המשרד כבר לפני חמש שנים
יובל צלנר:
 לפני שנתיים פרסמנו תוכנית אסטרטגית לאומית שנעשתה פה עם מרבית השחקנים בהקשר של לשים יעדים לעולם המיטיגציה
יובל צלנר:
 הקמנו את מינהלת שינוי אקלים
יובל צלנר:
 לא אפרט את כל הדברים שבוצעו בשנים האחרונות
יובל צלנר:
 הדברים עוד רחוקים מלהפוך למשהו שמוביל אותנו למקום אחר
יובל צלנר:
     כן אציין בהקשר של חוק האקלים, כי ביקשת גם את ההתייחסות שלנו לנושא זה
יובל צלנר:
 כמו שרבים מכם מכירים, בהסכמים הקואליציוניים נקבע שיהיה חוק אקלים, ויהיה חוק אקלים שהיעדים שייקבעו בו יהיו עמוקים יותר מחוק האקלים שעבר בקריאה ראשונה בקדנציה הקודמת, כך שהם יגיעו ל-50% הפחתות עד שנת 2030
יובל צלנר:
 במאמר מוסגר אומר שכשאנחנו מסתכלים היום על הדוחות המדעיים המתקדמים ביותר, גם הפחתה של 50% בפליטות גזי חממה ברמה הגלובלית לא תמנע מאיתנו להגיע  אל ה-Tipping Points, לאותן נקודות אל-חזור, שמשבר האקלים מציב לנו
יובל צלנר:
 כך שיעד של 50% הפחתה גלובלי, עדיין לא ירחיק אותנו מהסיכון, מה - Tipping Points, של שינויי אקלים
יובל צלנר:
 יש היום דוחות, וגם ה-OECD יפרסם בשבוע הבא דוח בעניין הזה שמדבר על צורך להגיע לאיפוס פליטות מלא עד שנת 2030 כדי להימנע  מאותן Tipping Points
יובל צלנר:
      מבחינת המשרד להגנת הסביבה, שני כלים שהם בבסיס היכולת שלנו לעמוד ביעדי האקלים: האחד הוא  חקיקת אקלים שקובעת יעדים ומנגנונים נוספים, שחלקם פורטו בדוח המבקר, כדי לאפשר לנו לעמוד ביעדים ולהיערך למשבר האקלים
יובל צלנר:
 הנושא השני שאנחנו שמים בדרגה גבוהה מאוד של חשיבות הוא הנושא תמחור הפחמן
יובל צלנר:
 כדי לעמוד ביעדים האלה, הדרך היעילה והאפקטיבית לעשות את זה זה על ידי קביעת מחיר לפליטת פחמן
יובל צלנר:
 אנחנו חושבים שבדבר הזה צריך להמשיך את העשייה שהתחילה בממשלה הקודמת ולהעמיק אותה בממשלה הזו
מיקי לוי:
מה היעד? מתי? אני מניח שזה יבוא כחוק ממשלתי
יובל צלנר:
השרה שלנו מתכוונת ליישם את ההסכמים הקואליציוניים ולהביא את חוק האקלים המעודכן עם היעד של 50% בהקדם האפשרי
מיקי לוי:
אתה יודע להגיד?
יובל צלנר:
אני לא יודע להגיד
מיקי לוי:
אנחנו נעקוב אחריכם שלושה חודשים
יובל צלנר:
בסדר גמור
יובל צלנר:
 אני כן רוצה לתת הזדמנות לעמיאל וסל, שהוא ראש אגף בכיר לחוסן אקלימי, שיתייחס להיבטי היערכות לשינויי אקלים
מיקי לוי:
שתי דקות, בבקשה
עמיאל וסל:
אדוני היושב-ראש, תודה רבה
עמיאל וסל:
 קודם כול, בהתייחסות להיבטי האדפטציה
עמיאל וסל:
 קודם כול, עצם הנוכחות שלי בחדר  היא כבר עדות להתקדמות שנעשתה, ואולי גם בעקבות דוח מבקר המדינה
עמיאל וסל:
 המשרד הקים אגף חדש שנועד להתעסק עם היבטי אדפטציה
עמיאל וסל:
 האגף הוא כרגע מצומצם, אבל אנחנו פועלים כרגע להרחיב אותו בעזרת האוצר, וכמובן הנציבות
עמיאל וסל:
 שנית, ההיבטים של התוכנית הלאומית, שהודגש פה שהיא עדיין לא קיימת עדיין, ואני אגיד שבשנה שעברה היא כבר תוקצבה
עמיאל וסל:
 יצירת התוכנית הזו מאוד מאוד תלויה בהשתתפות כל הגורמים הנוספים, ובעיקר בשלטון המקומי ובשלטון המרכזי
עמיאל וסל:
 לפני חודשיים עברה החלטת ממשלה שקוצבת למשרדי הממשלה את ההכנה של תוכניות משרדיות
עמיאל וסל:
 אנחנו כרגע במעקב
עמיאל וסל:
 יש פה בחדר נציגי משרדים, שאנחנו כבר עובדים איתם כדי לוודא שבאמת יהיו תוכניות, וכרגע יש אפס, של משרדי ממשלה
מטי צרפתי הרכבי:
איזה הצעת ממשלה?
עמיאל וסל:
היתה החלטת ממשלה 4079 ב-2018
מטי צרפתי הרכבי:
2018
מטי צרפתי הרכבי:
 אמרת: לפני חודשיים
עמיאל וסל:
ב-2018 נקבע שצריך להכין תוכניות
עמיאל וסל:
 ב-2022 קצבנו ואמרנו שצריך להכין אותן עד סוף 2023 כי לא קצבו את ההכנה בגרסה הראשונה
עמיאל וסל:
 אנחנו עכשיו קצבנו את זה ואנחנו מקווים שבאמת נגיע ליעד הזה
עמיאל וסל:
  יש כרגע 30% מהרשויות המקומיות שהן או מתוקצבות, או שהן כבר סיימו את תהליך הכנת תוכניות היערכות
מיקי לוי:
 נציגי כל משרדי הממשלה, הנושא הזה הוא מאוד מאוד כבד, ואנחנו נמצאים לפני הוועידה באבו-דאבי
מיקי לוי:
 בספטמבר אנחנו נעשה פה ישיבת מעקב רחבה ואנחנו גם נבדוק את מה שאמרת: עד סוף השנה אנחנו מתכוונים וכו' וכו'
מיקי לוי:
 משרדי הממשלה, קחו זאת בחשבון
מיקי לוי:
 כמובן שכל האחרים שירצו, יוזמנו
מיקי לוי:
 הם ומשרד מבקר המדינה רק יוכלו לעזור לי בלשים אצבע על מה לא מבוצע
מיקי לוי:
     שרון חצור, סמנכ"לית תכנון מדיניות ואסטרטגיה במשרד האנרגיה, בבקשה
מיקי לוי:
 בין יתר הדברים שלך, אני מבקש שתסבירי לי למה לא  העברתם גם התייחסות למשרד מבקר המדינה
מיקי לוי:
 אולי זה לא מספיק חשוב
רונן צור:
חס וחלילה
מיקי לוי:
אז תסבירי לי גם את זה
רונן צור:
קודם כול, תודה ליושב-ראש ותודה למבקר המדינה על הדוח החשוב
רונן צור:
 אתחיל בשאלתך האחרונה
רונן צור:
 להבנתי, זה איזשהו פער טכני
רונן צור:
 הדוח הוכן, וגם התשובות לו
מיקי לוי:
תוך כמה ימים זה יגיע לידיו של מנהל החטיבה במשרד מבקר המדינה?
רונן צור:
ימים ספורים
רונן צור:
 זה הוכן כבר לפני חצי שנה
רונן צור:
 הסיפור הזה לא ברור
רונן צור:
 אנחנו כבר עומדים איתכם בקשר גם לגבי דוח הליקויים, ואנחנו נענה על כל הדברים
מיקי לוי:
תעדכן אותנו אם תוך עשרה ימים זה  לא יגיע
רונן צור:
אתייחס לכמה דברים: קודם כול, בשנה האחרונה קרה דבר קריטי באירופה
רונן צור:
 משבר אנרגיה פוקד היום את אירופה והוא מעלה בצורה משמעותית את מחירי החשמל באירופה ואת המחסור שיש שם
רונן צור:
 זה קורה, בין היתר, בגלל מדיניות שלא מסתכלת בצורה רחבה על  נושא הביטחון באנרגיה והמגוון האנרגטי
רונן צור:
 הכובע של משרד האנרגיה הוא, קודם כול, להבטיח את אמינות האספקה
רונן צור:
 אם רוצים לעשות את הטרנספורמציה שאנחנו מדברים עליה, ומשרד האנרגיה שותף לה לחלוטין, לשנת 2030 ו-2050, חייבים לדאוג שאנחנו עושים את זה כשהחשמל מגיע באופן רציף והמחירים לא משתוללים
רונן צור:
 לכן, אנחנו, כמשרד אנרגיה,  נמשיך להחזיק את השיקול הקריטי הזה בתוך המדיניות הממשלתית
רונן צור:
 אני רוצה להגיד בהקשר הזה למבקר שדווקא המתחים שהזכרת הם קריטיים כדי שנייצר מדיניות שהיא שקולה ואחראית
רונן צור:
     לגבי להפחתת הפליטות - מאז שהתפרסם הדוח, הפחתת הפליטות במשק ירדה מדוח המפלס האחרון
רונן צור:
 היא ירדה כתוצאה מהשינויים שנעשים במשק האנרגיה, ובעיקר מהפחתת השימוש בפחם
רונן צור:
  ברמת המאקרו, גם למשק וגם למשק האנרגיה, אנחנו רואים המשך ירידה בפליטות
רונן צור:
     בכל מה שנוגע לאנרגיה מתחדשת, אנחנו נמצאים היום ב-10% אנרגיה מתחדשת
רונן צור:
 המשמעות של זה זה הספק מותקן של כ-5,000 מגה אנרגיות מתחדשות ב-36,000 מתקנים
רונן צור:
 זה נתון פנומנלי לנפש
רונן צור:
 אבל גם בכמות המתקנים, אני חושבת שישראל תלך ותעמיק בשנים הקרובות את השימוש שלה בדו-שימוש
רונן צור:
 מדינות, כמו מצרים ומדינות האזור, עושות את זה בדרך כלל במגה פרויקטים
רונן צור:
 ישראל עושה את זה על גגות ועל מאגרים, ובשנים הקרובות גם באגרו-וולטאי וכו'
רונן צור:
 מאז כתיבת הדוח, יש קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בעולם של אנרגיה מתחדשת
רונן צור:
 אנחנו גם בתקופה הזו ג כתבנו מפת דרכים לעמידה ביעד המתחדשות ב-2030
רונן צור:
 יש שם 52 צעדי מדיניות, לא רק למשרדי האנרגיה אלא גם לשותפים שלנו
רונן צור:
 עשינו מסע לקוח
רונן צור:
 נכנסנו בנעלי היזם, ראינו את הוויה דולורוזה שהוא צריך לעבור
רונן צור:
 אנחנו נמצאים בהקשר הזה בשוחות
רונן צור:
     קביעת היעדים הוא אירוע חשוב מאוד, אבל בסוף צריך ללכת ולהסיר חסמים, גם בעולמות שלנו, גם בעולמות התכנון וגם בעולמות המקרקעין,  וזה מה שעושה משרד האנרגיה
רונן צור:
  סליחה על הביטוי, אנחנו מכניסים את הידיים לבוץ, ופשוט מקדמים  אנרגיה מתחדשת
רונן צור:
 אנחנו לא עושים את זה לבד, אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ומינהל התכנון ורמ"י וכל השותפים החשובים
מטי צרפתי הרכבי:
גברתי, אבל יעדי 2020 נמצאים ב-60% מימוש
מטי צרפתי הרכבי:
 הייתם צריכים לעשות 10%, וכרגע אנחנו עומדים על 6
מטי צרפתי הרכבי:
8%, אם אני לא טועה
רונן צור:
לא
רונן צור:
 גל מרשות החשמל, אתה רוצה לומר את הנתון המעודכן?
גל לבנט:
אשמח
גל לבנט:
 אני גל לבנט, ראש מטה רשות החשמל
גל לבנט:
 לגבי העמידה ביעדים - כמובן שאירוע הקורונה מאוד השפיע גם על משק החשמל ועל עמידה ביעדים שלו
גל לבנט:
  ההליכים שאנחנו פתחנו הביאו לכך שבתכנון המתקנים היו אמורים להסתנכרן לרשת בשנת 2020
גל לבנט:
 כידוע, במהלך שנת 2020 היה משבר הקורונה
גל לבנט:
 יזמים ויצרנים באו אלינו בבקשה לדחות את המועדים
גל לבנט:
 באופן מצטבר נוצרו דחיות של למעלה מ-13 חודשים עבור חלק מהמתקנים, כך שמתקנים שהיו אמורים להסתנכרן ב-2020 הגיעו לרשת, לבקשת אותם יזמים שהגיעו לכנסת וביקשו ודרשו שנתחשב בקשיים של שרשראות האספקה, והביאו לכך שהם הסתנכרנו רק במהלך 2022
גל לבנט:
  לכן, בסוף 2022 יותר מ-20% מההספק המותקן במשק הוא מתחדש - זה מבחינת הכמות המותקנת
גל לבנט:
 מבחינת העמידה בשיעור הצריכה בפועל, זה מעל 10%
גל לבנט:
  מבחינת יכולת הייצור מדובר כבר כמעט על 12%
מטי צרפתי הרכבי:
להזכירך, אנחנו ב-2023
גל לבנט:
מובן
גל לבנט:
 זה היה לבקשת השוק כדי לא לייצר מצב שבו המועד המאוד קשיח מביא לפשיטת רגל של מתקנים
מטי צרפתי הרכבי:
אנחנו יודעים על מגבלות של רשת ההולכה, אנחנו יודעים על הרבה מגבלות
מטי צרפתי הרכבי:
 זה מצג עם רצון להיות אופטימיים, אבל זה מורכב
מטי צרפתי הרכבי:
 אבל בהצלחה
רונן צור:
אנחנו נשמח להציג את החסמים, הקשיים, או את האתגרים ברשת, אם להיות אופטימיים קצת, בשטח וברגולציה
רונן צור:
 צריך לפתוח על זה דיון שלם, וכמובן לא בשלוש דקות
יוראי להב-הרצנו:
בדיוק אתמול התנהל על זה
רונן צור:
נכון, יותר בהקשר של השלטון המקומי
מיקי לוי:
בכמה אתם רוצים לדחות? מה היעד? לאן נגיע בלי יעדים ומדדים?
רונן צור:
אדוני היושב-ראש, יש יעדים ל-2030 - 30% אנרגיה מתחדשת
רונן צור:
 במדינה צפופה, שקצב גידול האוכלוסייה שלה הוא כמו בישראל, אנחנו מדברים על ביקוש לחשמל של כ-3%
רונן צור:
 אין לזה כמעט אח ורע באירופה
רונן צור:
 זה יעד שאפתני
רונן צור:
 הוא אפשרי
רונן צור:
 נדרש פה שילוב ידיים רציני מאוד בין כל הנוגעים בדבר
רונן צור:
 אני חושבת שהשנתיים האחרונות מאז פרסום הדוח, הראו שאפשר לעשות את זה
רונן צור:
 היקפי ההתקנה של אנרגיה מתחדשת היו גבוהים מאוד
רונן צור:
 אפשר לראות את זה בדוח של רשות החשמל
רונן צור:
 מאז, ואני מתייחסת לפרסום של הדוח, כמובן עברה החלטת ממשלה 171 עם יעדים של ישראל גם ל-2030 ול-2050
רונן צור:
 הוקצו תקציבים משמעותיים של מאות מיליונים, גם להתייעלות באנרגיה, גם לרשויות מקומיות, וגם להשקעה במחקר ופיתוח באנרגיות ירוקות
רונן צור:
 אמרתי שבהסרת החסמים אנחנו עושים מהבוקר עד הערב עבודה בהקשרים האלה
רונן צור:
 אנחנו חושבים מחוץ לקופסה
רונן צור:
 למשל, שיתוף הפעולה בהקשר הזה עם ירדן, האמירויות וארצות הברית לייצור אנרגיה מתחדשת בירדן ומכירת מים הוא הביטוי המושלם ביותר, לדעתי, של אדפטציה ומיטיגציה  בניסיון לייצר פתרונות גם לנו וגם לאזור
יובל חיו:
לגבי הנושא של חדרה והשימוש בפחם, האם יש כרגע איזה לוח זמנים? אני מבין שמדברים כרגע על דחייה בתחום הזה, נכון?
גל לבנט:
אני צריך לוודא את זה
גל לבנט:
 למיטב זכרוני, מדברים כרגע על הפעלה מסחרית של התחנה הראשונה  מחז"מ 70  באפריל
גל לבנט:
 אבל אני אשמח לוודא ולבדוק
יובל חיו:
חשב לוודא כי זה מרכיב משמעותי
יובל חיו:
 בואו נלך על הנחה שמס פחמן לא יעבור
יובל חיו:
 כלומר, לא נתקדם בנושא הזה
יובל חיו:
 איך זה משפיע על כל ההנחות וההערכות או שזה לא?
רונן צור:
מס פחמן וחוק אקלים הם צעדים רובסטים וחשובים
רונן צור:
 אבל בסוף עבור עמידה ב-30% צריך להסיר חסמים, צריך להקצות שטח, צריך לפתח את רשת ההולכה, צריך לפתח תמריצים כלכליים
רונן צור:
 יש מה לעשות שהוא לא הצעדים הרובסטים של מס פחמן או חוק אקלים, ואפשר לעשות את זה
רונן צור:
 הראנו איך עושים את זה וגם כתבנו
רונן צור:
  הראנו בדיוק כמה צריך כל שנה, מה הם הצעדים שצריך לעשות, מתי צריך לעשות את זה, והדבר הזה הוא אפשרי
רונן צור:
 אני חושבת שהראנו בתקופה האחרונה שאם משלבים ידיים אז הסיפור הזה הוא לגמרי אפשרי
רונן צור:
 אנחנו נשמח להראות לכם
יובל חיו:
אנחנו בהחלט בעד ותומכים, אבל כל האינדיקציות, למשל, לגבי ארובות 4, 5, ו-6, שסברנו שאנחנו מגיעים למקום הזה וכרגע מדובר על דחייה
יובל חיו:
 אנחנו למעשה מסתכלים ועוקבים אחרי הדינמיקה והיא לא נותנת תמונה אופטימית, למרות שיש אנרגיה ללכת לכיוון, כמו שאת משקפת
רונן צור:
הטרנספורמציה במשק האנרגיה היא לא קלה
רונן צור:
 אלו פרויקטים הנדסיים, ואני מבינה גם את הביקורת, אבל בסוף הם קורים
רונן צור:
 זה נכון שיש עיכובים חלק מהמקרים בשטח, אבל אם אתה מסתכל בשטח, הרכבת הזו יצאה מהתחנה
גל לבנט:
מגמת הפחתת גזי החממה והזיהום בכלל במשק החשמל היא ארוכת שנים
גל לבנט:
 אם ב-2015 מבחינת משק החשמל הזיהום עמד על 4
גל לבנט:
4 טון גזי חממה לנפש, אנחנו מדברים על 4 ב-2019, ו-3
גל לבנט:
6 ב-2021
גל לבנט:
  כל העמידה ביעדי פריז, שבדוח המבקר מוצג קצת באגביות שעמדנו ביעדי פריז,  ואפילו הקדמנו את העמידה, זה  בזכות מדיניות בתחום הפחם שהובילה להפחתה
גל לבנט:
 נכון, עדיין לא עמדנו ביעד הסקטוריאלי, והיה עיכוב כשהגבנו רק עכשיו
גל לבנט:
 אבל שילוב הזרועות של מדיניות שר האנרגיה, מימוש של רשות החשמל, חברת החשמל, נגה, היצרנים, הובילו לכך שבסופו של דבר כמות הפחם ירדה והזיהום ירד
גל לבנט:
 זה מגמה, זה לא  איזשהו מקרה
גל לבנט:
 תודה לך
מיקי לוי:
 יובל, ביקשת מהם עכשיו שידווחו לגבי מה שסיכמנו, ואנחנו נהיה בקשר אישי בעניין הזה
מיקי לוי:
      אביבה, מנהלת מחלקת רישוי במשרד האוצר, בבקשה
מיקי לוי:
 אחר כך תומר הרפרנט יגיד לנו מה בדיוק קורה עם כל נושא התקציב
אביבה וייס:
אני מרשות שוק ההון
מיקי לוי:
 אני מתנצל
מיקי לוי:
 תומר ממשרד האוצר, ברוך הבא
תומר וידמן:
תומר וידמן, אגף התקציבים
תומר וידמן:
 תודה, אדוני היושב-ראש
תומר וידמן:
 כל החלטות הממשלה שהתקבלו בהקשר המאבק במשבר האקלים, תוקצבו במלואן, למיטב ידיעתי
תומר וידמן:
 משרד האוצר רואה חשיבות גדולה בנושא זה
תומר וידמן:
 כפי שאמרה פה נציגת משרד האנרגיה, אנחנו תומכים בכל נושא המעבר לאנרגיות מתחדשות
תומר וידמן:
 אנחנו חושבים שזה רכיב מאוד מאוד משמעותי בנושא המשבר
תומר וידמן:
 בחוק ההסדרים הקרוב אנחנו פועלים להסיר חסמים
תומר וידמן:
 כפי שצוין פה, זה נושא מאוד משמעותי לקידום אנרגיה מתחדשת
תומר וידמן:
 אנחנו מציעים הרחבה של המתקנים הפוטו-וולטאים הפטורים מהיתר, אנחנו מציעים הגדלת היקף מתקנים קיימים
תומר וידמן:
 קידמנו החלטת ממשלה מס' 254 בחוק ההסדרים הקודם להתייעלות אנרגטית במשרדי הממשלה
תומר וידמן:
 וכפי שנאמר פה מטעם נציגי המשרד להגנת הסביבה, גם משרד האוצר חושב שיש משמעות לעלויות החיצוניות
תומר וידמן:
 אני מתכוון בהקשר הזה למס הפחמן
תומר וידמן:
 בעבר תמכנו בהחלטת הממשלה, שעדיין בתוקף, לגבי מס הפחמן, ואנחנו כמובן נראה איך הדברים יתקדמו בחוק ההסדרים הקרוב
מיקי לוי:
 זה כאילו משיח בשערי גן עדן: תוקצבו וכו'
מיקי לוי:
 אני מבסוט ומרוצה, אבל תיכף נבדוק את זה
יסמין פרידמן:
איך אפשר להיות מבסוטים? דיכאון של החיים
מיקי לוי:
קודם כול, זה תוקצב
מטי צרפתי הרכבי:
אדוני היושב-ראש, עשיתי חיפוש ב-226 העמודים של חוק ההסדרים המוצע של 2023 לצמד המילים "משבר האקלים", והיה אפס
מיקי לוי:
בחוק ההסדרים הקודם, כששלוש שנים כמעט לא היה תקציב למדינת ישראל, האם אחד מהמשרדים בתקצוב לנושא הזה לא ניצל את תקציבו והתקציב הוחזר לאוצר או חלקו?
תומר וידמן:
אני לא יודע לענות על השאלה הזו
מיקי לוי:
אני מבקש תשובה כתובה קצרה לוועדה ועותק ליובל, אם אפשר, כי זה ישמש אותו להמשך הבקרה
מיקי לוי:
  אני שואל את  אותה שאלה את המשרדים עצמם
מיקי לוי:
 חוק ההסדרים יונח על שולחננו בצורה זו או אחרת
מיקי לוי:
 נכון שאני הפעם לא שולט  כמה ממנו יובא לדיון וכמה לא, אבל אם חברת הכנסת מטי בדקה את זה אז אנחנו מבקשים התייחסות,  אלא אם כן זה  מופיע בתקציב המדינה, בבסיס התקציב, ולא בחוק ההסדרים, כי דבר כזה בדרך כלל הולך ל - - -
מטי צרפתי הרכבי:
אני חיפשתי את צמד המילים
מיקי לוי:
לעיתים זה לא מתאים בחוק ההסדרים אלא בתוך הבסיס של תקציב המדינה
תומר וידמן:
כולנו פה יודעים שחוק ההסדרים הוא חוק התוכנית הכלכלית
תומר וידמן:
 אני חושב שלחפש ספציפית את צמד המילים: "המאבק במשבר האקלים",  אני לא בטוח שזו הדרך למצוא דרכים שתומכים בזה
מטי צרפתי הרכבי:
אני קראתי וראיתי דברים שמתייחסים במישרין או בעקיפין
מיקי לוי:
מטי, דקה אחת
מיקי לוי:
 הנה, אני פותר לך את זה
מיקי לוי:
 הייתי שם
תומר וידמן:
התמיכה באנרגיה מתחדשת זה בלב המאבק במשבר האקלים
מיקי לוי:
זו הכותרת שאנחנו אמורים לחפש?
מטי צרפתי הרכבי:
זה כתוב שם, קראתי וראיתי
מטי צרפתי הרכבי:
 אני מזכירה לך שוב שמשרד האנרגיה אמר שאנחנו מפגרים ביעדים
מטי צרפתי הרכבי:
 אבל הכול טוב ובסדר
מטי צרפתי הרכבי:
 ותודה על הציון שנתת לי
תומר וידמן:
אני מתנצל אם זה השתמע ככה
תומר וידמן:
 שוב, בחוק ההסדרים הקרוב אנחנו כן מקדמים מגוון רחב של נושאים כדי לסייע בקידום אנרגיות מתחדשות
יובל חיו:
האם החלטה 286 בנושא תמחור הפחמן מיושמת? הרי, בסופו של דבר, זה המנוע לתוכנית ההתייעלות באנרגיה
יובל חיו:
 אם ההחלטה הזו עומדת במקום, למשרדים אין מקורות לקדם תוכניות בתחום ההתייעלות באנרגיה
יובל חיו:
 בוא נאמר את זה בצורה ברורה וחדה
תומר וידמן:
שוב, החלטת הממשלה עדיין בתוקף
תומר וידמן:
 אבל כמו שאתם יודעים, אין היום מס פחמן
תומר וידמן:
 ושוב, אנחנו כמשרד תומכים בשיקוף העלויות החיצוניות
תומר וידמן:
 בסוף הכנסת והממשלה יחליטו איך הם רוצים להביא את זה לידי ביטוי מבחינת מיסוי על אזרחי מדינת ישראל
יוראי להב-הרצנו:
תומר, אפרופו חוק ההסדרים, אני מבין שיש פה היתר לתחנות הכוח בתל אביב, באשדוד ובחדרה, לחרוג מהיתר הרעלים שאושר על ידי המשרד להגנת הסביבה
יוראי להב-הרצנו:
 איך זה עומד בקנה אחד עם המאבק במשבר האקלים?
תומר וידמן:
אני מתנצל שאני לא יודע לענות
תומר וידמן:
 אני לא רפרנט אנרגיה
יוראי להב-הרצנו:
אז אולי משרד האנרגיה יענה כי זה כן מופיע בחוק ההסדרים החדש
יוראי להב-הרצנו:
 אם תרצי, אפנה אותך גם לסעיף
רונן צור:
אנחנו מכירים את הסעיף ואנחנו לומדים את  זה יחד עם משרד האוצר
רונן צור:
 אנחנו שותפים למאבק במשבר האקלים וקידום אנרגיות מתחדשות
רונן צור:
 בד בבד, צריך לראות שאמינות האספקה במשק נשמרת
רונן צור:
 אם נשמח לתת תשובה יותר מדויקת, אם יש צורך
יוראי להב-הרצנו:
אם את נאבקת במשבר האקלים אז איך את מאפשרת לחרוג מהיתר הרעלים שאמור להגן גם על בריאות התושבים וגם על כך שהפליטות - - -?
רונן צור:
הסעיף הזה נמצא בדיונים
רונן צור:
 כמו שאמרתי, אני חושבת שאנחנו צריכים לראות איך המשק הישראלי, מצד אחד, מפחית פליטות, ומצד שני, משמר את יכולת אמינות האספקה שלו
רונן צור:
 אנחנו נמצאים בקשר על זה עם המשרד להגנת הסביבה, שאני חושבת ששותף לנו בראייה הרחבה, ואנחנו נעבוד על הדברים
רונן צור:
 אם תרצה, אפשר להרחיב מאוחר יותר
מיקי לוי:
  שחר סולר ממינהל התכנון, בזום, בבקשה
שחר סולר:
אנחנו במינהל התכנון, כמו משרדי הממשלה, חושבים שמשבר האקלים הוא סוגיה מאוד מאוד חשובה
שחר סולר:
 הדיון הזה הוא מאוד חשוב
שחר סולר:
 אנחנו פועלים גם בתחומי מיטיגציה ואדפטציה
שחר סולר:
 לגבי מיטיגציה באנרגיה - אנחנו נותנים עדיפות להרבה מאוד תוכניות לאנרגיה מתחדשת
שחר סולר:
 עדיין צריך לזכור שגם לאנרגיה מתחדשת יש מחיר, בעיקר אם היא באה בשטחים פתוחים
שחר סולר:
 המחיר הוא פגיעה בשטחים פתוחים
שחר סולר:
  ככל שלא נצליח לדחוף את אותם מתקנים לגגות ולמתקנים קיימים, מצד אחד,  אנחנו  נעשה - - - מבחינת פליטות, ומצד שני, נפגע בשטחים פתוחים, שגם להם יש ערך מעבר לערכים האקולוגיים, חברתיים וכו', גם בהיבטים אקלימיים
שחר סולר:
 אבל לגבי העולם הזה של אנרגיה מתחדשת בתחבורה, רוב התוכניות שלנו היום הן תוכניות להסעת המונים ומסילות
שחר סולר:
 דגש רב מאוד על התחומים האלה ולא לרכב פרטי
שחר סולר:
 בעולמות של אדפטציה, נגר קיבל תשומת לב מאוד משמעותית
שחר סולר:
 בשנה-שנתיים האחרונות צוות אחד גדול, שאני הובלתי, במסגרת אחת מהחלטות הממשלה בנושא היערכות לסיכוני שיטפונות והצפות
שחר סולר:
 אנחנו מקווים שתקודם החלטת ממשלה, היתה אמורה להתקדם, ושינויים כמובן מעט מעכבים אותנו
שחר סולר:
 אבל החלטת ממשלה שגם אמורה להביא תקציב לנושא כדי לספק פתרונות שיהפכו את הנגר והגשם ממפגע למשאב ולהזדמנות לתושבים
שחר סולר:
      בעולמות של עליית מפלס פני ים, אנחנו עובדים יחד עם המדענית הראשית של הגנת הסביבה, שאני רואה אותה כאן בזום, חקר ימים ואגמים ומפ"י, כדי לנסות לראות כמה המפלס יעלה ומה אנחנו צריכים לעשות בתכנון כדי להיערך לכך שלא ניקלע בבוא היום למצב שבו בעוד כמה שנים יגידו איך לא נערכנו לזה בזמן ואנחנו מציפים תשתיות וחופים