GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: האם יש מזה דברים שהם רלוונטיים לדיון שלנו, ואיפה אתם עומדים עם זה בכלל בהמשך הבדיקה?
צחי סעד: כן, בהחלט.
צחי סעד: על הדוח מלפני חמש שנים כבר דיברנו בדיון קודם.
צחי סעד: לגבי מה שאנחנו עושים היום במסגרת הבדיקות שלנו לגבי תקופת הקורונה, אנחנו בודקים גם את עניין מתן האשראי כחלק מהנושאים הכלכליים שאנחנו מטפלים בהם.
צחי סעד: הביקורת נמצאת בעיצומה והיא תיכלל בדוח המלא והכולל שהמשרד יפרסם על מכלול של נושאים שקשורים לתקופת הקורונה.
צחי סעד: מעבר לזה כרגע אני כמובן לא יכול להתייחס לממצאי הביקורת.
צחי סעד: אני רק אציין שאנחנו עוקבים בעניין גם אחרי הדיונים שעושה הוועדה ואחרי המידע שעולה בדיונים פה.
צחי סעד: אנחנו נביא את הכול בחשבון.
עפר שלח: אתה רק יכול להגיד באיזה תחומים אתם מתמקדים?
עפר שלח: כמובן לא ממצאים אבל באיזה תחומים?
עפר שלח: אני דיברתי קודם על זה ועסקנו בזה גם בוועדה הזאת.
עפר שלח: על האשראי מצד היצע שלו, זאת אומרת כמה מתוך האשראי שביקשה המדינה הן באופן ישיר והן דרך הבנקים להעמיד לעסקים ולפרטים, כמה מזה באמת הגיע אליהם, היום נעסוק בצד ההחזר.
עפר שלח: אתה יודע להגיד במה אתם מתמקדים?
צחי סעד: אנחנו עוסקים בדיוק בנושאים האלה שדיברת עליהם.
צחי סעד: גם בהלוואות שהמדינה ביקשה להעמיד באמצעות הבנקים, גם בסוגית ההחזר וההשפעה שעשויה להיות לזה על המשק בהמשך וכמובן סוגיות כלכליות נוספות שקשורות גם ליציבות של גופים פיננסים במשבר הקורונה וכולי.
עפר שלח: נמצאת איתנו טל הפלינג, יועצת למנהל רשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון, בוקר טוב.
עפר שלח: את השאלה כבר הצגתי בדברי הפתיחה.
עפר שלח: אנחנו בסוף נגיע ליום או ימים שבהם את כל הר ההלוואות הזה שנדחה, ובצדק נדחה לאורך השנה האחרונה, יהיה צורך להחזיר.
עפר שלח: את יכולה לתת לנו תמונת מצב של ההכנות שלכם והצעדים שאתם נוקטים בהקשר הזה?
טל הפלינג: אז אני אציג את הפריזמה שבה רשות שוק ההון עוסקת בתחום הזה, שהיא יחסית מצומצמת ויכול להיות שאת דבריי ישלימו נציגי האוצר, נציגי הפיקוח על הבנקים ובנק ישראל.
טל הפלינג: רשות שוק ההון על המגרש הזה של האשראי מטפלת בסקטור האשראי החוץ בנקאי, אותם נותני שירותים פיננסים מוסדרים.
טל הפלינג: במהלך תקופת הקורונה ובכלל בשנה וחצי האחרונות אנחנו עושים מאמצים כבירים להגדיל את תהליך הרישוי ולעלות כמה שיותר גופים בעלי רישיון אל מגרש התחרות שיוכלו להעמיד אשראי.
טל הפלינג: מאוד חשוב לנו להבהיר, ואנחנו עובדים פה בשיתוף עם הגופים שציינתי, חשוב לנו להבהיר שגופים שמצטרפים לתכניות המדינה, בין אם זה התכנית שהחשכ"ל פרסם כבר לפני כמה חודשים טובים של הלוואות בערבות מדינה ובין אם זו התכנית שבנק ישראל פרסם רק בשבוע האחרון, השחקנים שיוכלו להצטרף אליהם מבחינתנו הם שחקנים בעלי רישיון שעמדו בבדיקה מקיפה וקיבלו רישיון מלא והם לא בעלי המשך עיסוק, שזו אותה תעודת מעבר זמנית, נקרא לזה.
עפר שלח: האם חל שיפור בכמות האשראי החוץ בנקאי שפנוי ללווים מאז שדנו בזה בפעם האחרונה?
עפר שלח: כי בפעם האחרונה עלו הרבה מאוד מגבלות והרבה מאוד קשיים במימוש האשראי הזה.
טל הפלינג: מבחינת תמונת המצב של הזמינות לאשראי במשק זה מאוד תלוי במסוגלות של הגופים עצמם, שהם גופים שאנחנו מפקחים עליהם, אבל הפיקוח שלנו וחשוב להזכיר, ואגב אני כן מתחברת פה לדברי הדוח, כפי שנאמר, הפיקוח שלנו על הגופים האלה היום אינו פיקוח יציבותי, במובן זה שאנחנו לא בודקים האם חלילה מישהו מהגופים הגדולים, ואני לא רוצה לומר את השמות, אבל אלו לא הגופים המוסדיים אלא הגופים החוץ בנקיים, אנחנו לא בודקים כרגע את היציבות שלהם, זה לא נדרש.
טל הפלינג: זה מוסכם גם בדוח עצמו וגם במתודולוגיות פיקוח עמוקות יותר.
טל הפלינג: מבחינת נתוני האשראי שלהם, ציינתי את זה גם בדיון הקודם, היות ואנחנו נמצאים בשלב היולי, ראשוני מאוד של כל תהליך הרישוי וההסדרה של הגופים האלה, הנטל הרגולטורי שמצאנו כרגע שיחול על הגופים האלה אם נדרוש מהם גם דיווחים על היקף האשראי שלהם בשוטף לעומת התועלת, שהיא בעצם הידיעה של מסת האשראי החוץ בנקאי הפנויה בשוק, הוא נטל שכרגע אנחנו מעריכים אותו ככזה שעודף על התועלת.
טל הפלינג: לכן גם, ואני חוזרת על דברים שאמרתי בדיון הקודם, גם מבחינת הנטל על הגופים וגם יכולת העיבוד של הרשות שנמצאת עדיין במחסור משאבים קריטי וקרדינלי, אנחנו לא ביקשנו תמונת מצב מהגופים על תיקי האשראי שלהם.
טל הפלינג: צריך להבין שבכלל, בידיעה הכללית של גודל הפרופורציות בין האשראי הבנקאי לאשראי החוץ בנקאי, החוץ בנקאי הוא בטיפות מועטות לעומת האשראי הבנקאי.
טל הפלינג: אם זאת אני באמת רוצה לברך על היוזמה של בנק ישראל מהשבוע האחרון, להכניס גם את גופי האשראי החוץ בנקאיים לאותם מתווים שבהם הם נותנים להם מימון זול יותר על מנת להגביר את החלחול של אשראי זול למשק, בדגש על אשראי שיגיע בסופו של יום לעסקים קטנים ובינוניים.
טל הפלינג: לשאלה הבאה שלך, שהיא שאלת הריקברי והיא שאלת ההחזר של ההלוואות האלה, אז שוב היות והגופים האלה לא נדרשים לפיקוח התערבותי אנחנו לא צריכים, כמו בפיקוח על הבנקים לדוגמא, לבחון את הסיטואציה של מה קורה אם הם נמצאים בחוסר פירעון מול הלקוחות שלהם ומכאן גם הנושא הזה כרגע הוא בהסתכלות שנייה מהזווית שלנו אל מול בנק ישראל.
טל הפלינג: כן חשוב לי להגיד בשלב הזה, הסיטואציה שבה הרשות נמצאת היא סיטואציה עדיין מאוד קשה.
טל הפלינג: התרענו לקראת הדיון של אוגוסט וכתבנו לפניו את המכתב שאומר שכל יחידת הפיקוח על שירותים פיננסים מוסדרים תוקצבה בסדר גודל של כ-5,000,000 שקלים, שזה כלום.
טל הפלינג: מאז קיבלנו בקושי סטודנטים וזה אומר שהאנשים שלנו בסגר הראשון, אנשים שיצאו לחל"ת, עבדו בהתנדבות ונתנו רישיונות ועבדו על המחשבים הפרטיים שלהם בהתנדבות.
טל הפלינג: לא רק כי הם אנשים עם הרבה שליחות והרבה נשמה אלא כי הם הבינו שאם הם לא עושים את זה ואם הם לא עובדים חינם מהבית אחר כך הסיטואציה שהם נמצאים בה זה שהם מתמודדים עם ערימות של עתירות לבית המשפט על זה שאנחנו לא עומדים בדד-ליינים ואנחנו קצרים במשאבים עד הרמה שאני לא מזמינה אותך לשבת בנעליי ולשקול, האם כשאני בודקת גוף פינטק לצורך העניין, שיש לו היבטי סייבר מורכבים, אני צריכה לשקול באותו שבוע האם אני מקצה את המשאבים שלי לבדיקת אותו ארנק אלקטרוני או גוף פינטק או חברות ביטוח שאתה מבין שאנחנו נמצאים איתם בסיטואציה הרבה יותר מורכבת.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את בנק ישראל, זיו נאור.
זיו נאור: שלום, אנחנו רוצים לדבר בעצם על אותה סוגיה שאתה העלית.
זיו נאור: נושא הדחיות באשראי הבנקאי זה בעצם הסוגיה שאתה העלית ומה שהטריד אותנו, את בנק ישראל, את הפיקוח על הבנקים, את משרד ראש הממשלה, את משרד האוצר והרבה מאוד שותפים לתהליך הזה.
זיו נאור: בעצם הבנו שכרגע יש קבוצה גדולה מאוד של לקוחות שלא יכולה לחזור ולשלם את ההלוואות שלה.
זיו נאור: הבנקים ניאותו להיכנס לתוך מתווה, להיכנס מתחת לאלונקה ולפרוס בצורה מאוד מאוד יפה את ההלוואות של אותם משקי הבית ועסקים קטנים.
זיו נאור: בעצם יש שלושה מתווים.
זיו נאור: מתווה אחד למשכנתאות, מתווה אחד להלוואות צרכניות ומתווה אחד לעסקים קטנים.
זיו נאור: כל אחד מהמתווים האלה נותן מענה ללוקחות שנפגעו בצורה משמעותית, פורס להם בצורה מאוד מאוד משמעותית, אם אתה רוצה אנחנו ניכנס לכל הפרטים.
עפר שלח: למשל במשכנתאות.
זיו נאור: במשכנתאות המתווה ייכנס לתוקף בתחילת 2021.
זיו נאור: המתווה כולל דחייה של איזשהו חלק מתוך ההחזר החודשי, שזה בהתאם לבחירת הלקוח, או 25 או 50 או 75, או בבנקים אחרים את החלק של הקרן לעומת החלק של הריבית, והדחייה היא לתקופה ארוכה מאוד של שנתיים.
זיו נאור: אנחנו מדברים סך הכול על הורדה מאוד משמעותית בהחזרים החודשיים לתקופה מאוד ארוכה של שנתיים וההחזרים האלה ייפרסו בסופו של דבר לאחר סיום תקופת ההחזר של הלקוח.
זיו נאור: סך הכול אנחנו מדברים באמת על מתווה שהולך לטובת הלקוחות בצורה מאוד מאוד מאוד משמעותית והמענה שניתן הוא לתקופה ארוכה.
זיו נאור: זה לא משהו כמו שאמרת קודם, מחר בבוקר נתעורר ונגלה שזה מאחורינו.
זיו נאור: המענה הוא באמת מקיף ומשמעותי ונותן פה טיפול שורש לבעיה.
עפר שלח: ואיך על פי חישובכם זה משפיע על היציבות של הבנקים?
זיו נאור: היציבות של הבנקים זה משהו שאנחנו כמובן בודקים באופן שוטף.
זיו נאור: יש לנו תהליך שנקרא מבחן קיצון.
זיו נאור: מבחן קיצון בעצם בא ובודק עבור המערכת הבנקאית מה יקרה אם.
זיו נאור: אנחנו בדקנו המשך החמרה במצב הבריאותי, הכנסנו כמובן את כל הדברים האלה לתוך החישובים שלנו ולתוך הבדיקות שלנו, הבנקים צפויים להיפגע כתוצאה מהמשבר הזה, אבל הבנקים הגיעו חזקים למשבר, הם הגיעו עם יחסי הון גבוהים, עם יחסי נזילות גבוהים, הם הגיעו אחרי תהליך התייעלות מאוד משמעותי, וכל הדברים האלה יאפשרו להם לצלוח את המשבר למרות הפגיעה המשמעותית.
עפר שלח: את יכולה לנסות לתת לנו נתונים כספיים, על כמה כסף מדובר במשכנתאות שהיו אמורות בשנת 2021 להתחיל לקבל החזר מלא ועכשיו, כמו שאת אומרת, יהיו כמה מסלולים שמקטינים מאוד את ההחזר לתקופה של שנתיים?
זיו נאור: קצת קשה לי לבוא ולהגיד כמה אנשים בפועל בסופו של דבר ייכנסו לתוך המתווה וכמה אנשים בפועל בסופו של דבר יבחרו לעשות בו שימוש, כי זה תלוי בסופו של דבר בבחירה של הלקוח, האם הלקוח מעוניין או לא מעוניין בתהליך הדחייה הנוסף.
זיו נאור: צריך לזכור שתהליך הדחייה הזה הוא כרוך בעלויות.
זיו נאור: במובן מסוים הוא סוג של אשראי נוסף ומי שלא חייב לקחת אותו, נכון עבורו לא לקחת אותו.
זיו נאור: אז קצת קשה לי להגיד כמה בפועל בסופו של דבר בשורה התחתונה יצטרפו למתווה.
עפר שלח: אני מבין את מה שאת אומרת, העלויות האלה הן בתחום הריבית או שזה סוג של קנס כמו שעושים כשאתה כאילו ממיר משכנתה אחת באחרת אז אתה משלם איזה קנס?
עפר שלח: איך זה ייראה מנקודת ראותו של הלקוח?
זיו נאור: לא, המתווה הוא ללא כל עמלות, לכן זה ממש לא מה שאתה מדבר עליו במונחי קנס.
זיו נאור: אבל מצד שני צריך לזכור שמדובר בהלוואה והיא כרוכה בריבית.
זיו נאור: כאשר אנחנו דוחים את ההחזרים החודשיים המשמעות היא שהכסף יחזור לבנק בתקופה יותר מאוחרת ולכן משך התקופה שבגינה תיגבה ריבית הוא פשוט הולך ומתארך.
זיו נאור: הדבר הזה הוא בעצם העלויות של הלקוח.
עפר שלח: זאת אומרת התנאים הבסיסיים של המשכנתא לא השתנו, זה רק יתפרס על תקופה יותר ארוכה.
עפר שלח: אני כלקוח אוכל להחליט על שיעור הקטנת ההחזר או ההנחה שאני מקבל בזמן הזה, 3%, 50%, 75%, אבל כמובן תהיה לזה עלות שאני אשלם את הריבית הזאת לאורך יותר זמן.
זיו נאור: נכון.
עפר שלח: אין לכם צפי כמה אנשים יבחרו בזה, אבל זה יהיה פתוח לכל לקוח, לא משנה כושר ההחזר שלו?
זיו נאור: לא, בעצם הגבלנו את המתווה לאוכלוסייה שההכנסה שלה טרם המשבר הייתה עד 20,000.
זיו נאור: הכנסה של 20,000 שקל למשק בית נטו זו הכנסה יחסית גבוהה.
זיו נאור: רוב האוכלוסייה נמצאת מתחת להכנסה הזאת.
זיו נאור: בנוסף דרשנו שהלקוח יראה שהוא נפגע במעל ל-40% מהכנסתו במהלך התקופה.
עפר שלח: בנוסף או חליפי?
עפר שלח: זאת אומרת נגיד שאני עצמאי בתחום הבמה, שהוא תחום שנעצר לחלוטין, והכנסתי, תודה לאל, הייתה למעלה מ-20,000 שקל, אבל עכשיו היא נעצרה לגמרי, האם עדיין אני יכול להיות בתוך?
עפר שלח: בעצם אתם יוצרים פה מצב שאנשים נפגעו מאוד קשה, דווקא כי הכנסתם הייתה גבוהה, ואנחנו יודעים שאנשים שיש להם הכנסה גבוהה הם גם חיים טוב, הכול נעצר באחת בגלל הקורונה ואתם ואמרים להם, דווקא אתם בגלל שהייתה לכם הכנסה גבוהה קודם לכן לא תוכלו להיכנס להקלות ההחזר האלה, מה ההיגיון בזה?
זיו נאור: לא, רגע, אני רוצה להפריד ולדייק.
זיו נאור: המתווה הוא מתווה ללא שיקול דעת, זאת אומרת כל לקוח שעומד בתנאים האלה שאמרתי, הבנק דוחה לו ללא כל שיקול דעת או בדיקה מצדו.
זיו נאור: עבור אותו לקוח שאתה נותן אותו כדוגמה, הבנק יפעיל שיקול דעת והבנק מודע לזה שמצופה ממנו לבוא ולהיות ברוח המתווה ולהגיע עם אותו לקוח לאיזשהו הסדר.
זיו נאור: יכול להיות שלאותו לקוח לא מתאים הסדר שהוא הסדר כל כך קיצוני של הורדת ההחזר כל כך הרבה כמו שלשאר הלקוחות.
זיו נאור: יכול להיות שעבורו איזושהי הורדה יותר צנועה תהיה מספקת, יכול להיות שאותו לקוח יעדיף איזושהי פריסה יותר משמעותית ולא דחייה.
זיו נאור: הבנק יגיע עם אותו לקוח להסדר.
זיו נאור: הלקוח פשוט צריך להגיע לבנק.
עפר שלח: סליחה, אבל לא הבנתי.
עפר שלח: אני שאלתי אותך לגבי הקריטריונים להיות זכאי בכלל להיכנס להסדר כזה או אחר ואת אמרת, הכנסה של עד 20,000 שקל לחודש ופגיעה של יותר מ-40%.
עפר שלח: לא או אלא ו-.
עפר שלח: עכשיו אני תאורן בתחום האירועים, הרווחתי 30,000 שקל בחודש לפני המשבר, תחום האירועים נעצר לחלוטין אז הפגיעה שלי היא הרבה יותר מ-40%, אבל את אומרת לי, אתה לא תוכל להיכנס לשום הסדר בכלל כי הרווחת 30,000 עד ינואר 2020.
זיו נאור: לא.
זיו נאור: מה שאני מחדדת זה דבר כזה, אותו לקוח שאתה נתת כדוגמה הוא לא כלול במתווה שאנחנו הצגנו, שזה מתווה ללא שיקול דעת של הבנק.
זיו נאור: עבור אותו לקוח, הוא צריך לפנות לבנק, הבנק יתפור לו את החליפה המתאימה בדיוק לצרכים שלו, אם זו דחייה ואם זו פריסה ואם זה כל מה שמתאים בדיוק לצרכים שלו בהתאם לשיקול דעת הבנק ובהתאם לצרכי הלקוח.
זיו נאור: הבנקים הונחו להיות נדיבים וללכת לקראת הלקוחות האלה וזה גם מה שממילא בתוכניתם לעשות.
עפר שלח: אוקיי, אז זה תחום המשכנתאות, עכשיו בואי נדבר על ההלוואות לעסקים, לאנשים ולעסקים.
עפר שלח: שוב אני מעלה את שתי הנקודות, אחת, שיש עסקים בעיקר בענפים שהם בסיכון, שהם לא התאוששו ואני לא יודע מתי הם יתאוששו, כי אנחנו לא יודעים את המתווה הבריאותי שיחזיר אותם לעבוד.
עפר שלח: הדבר השני, שהוא כמובן קשור, שעסקים כאלה שהיו עסקים טובים ובריאים לפני הקורונה נעצרו באחת.
עפר שלח: האם יש מצב שאדם שעוסק בזה יוכרז פושט רגל כי בסוף הוא לא יוכל להחזיר את ההחזר הזה ואז כמובן תיפגע גם היכולת שלו בשנים הבאות לפתוח את העסק מחדש או לפתוח עסק אחר ולהחזיר את החובות שלו ולחזור למצב שאין עליו שום הגבלות.
זיו נאור: אז כמובן גם פה המטרה של המתווה היא להוביל למצב שאותו לקוח לא מגיע לכדי חדלות פירעון עם כל ההשלכות שאתה מדבר על לאחר מכן.
זיו נאור: לכן בעצם יש לנו מתווה גם של דחיות של החזרי הלוואות לטובת עסקים.
זיו נאור: עסקים קטנים וזעירים, שזה עסקים שהמחזור שלהם בסופו של דבר הוא עד 50,000,000 שקל בשנה, שזה תופס נתח מאוד מכובד של עסקים, שכרגע נמצאים בדחייה, הם יוכלו להמשיך ולדחות את החזרי ההלוואות לתקופה של עד שנה אם ההלוואה היא עד 500,000 שקל, ועד חצי שנה אם ההלוואה היא מעל 500,000 שקל.
זיו נאור: בעצם מה שהעסקים האלה יחזירו כרגע זה רק את הריבית.
זיו נאור: בממוצע החזרי הריבית הם 15% מההחזרים התקופתיים, זאת אומרת בעצם דחייה של 85% מההחזר התקופתי כרגע לתקופה של שנה.
עפר שלח: שנה מקצה ההלוואה?
זיו נאור: מתחילת המתווה שזה ב-1.1.2021.
עפר שלח: זאת אומרת לכל שנת 2021.
עפר שלח: יש לכם נתונים כמה עסקים לא עמדו גם בהחזרים גם המופחתים שהיו במהלך שנת 2020 למרות כל ההנחות וההקלות שהיו?
זיו נאור: מה שקרה זה שבזכות כל ההטבות וההנחות העסקים שכרגע לא עמדו בהחזרים שלהם, לפחות בתוך המערכת הבנקאית, ירדו ביחס לשנים שעברו.
זיו נאור: זאת אומרת סך הכול המצב הוא בסדר, הדחיות בהחלט נותנות מענה.
זיו נאור: מבחינת עסקים קטנים וזעירים, סך הכול ההלוואות שנמצאות כרגע בדחייה זה כ-60,000 עסקים, סך הכול 12 מיליארד אשראי והסכום הזה יקבל מענה.
עפר שלח: אני אשמח אם תישארי איתנו.
עפר שלח: אוקיי, אז תעלו בבקשה את את רמי בז'ה, פורום העצמאים.
רמי בז'ה: שלום לכולם, תודה רבה על ההזדמנות.
רמי בז'ה: האמת שאין לי הרבה דברים חכמים להגיד.
רמי בז'ה: אני שומע כאן את הדיון וכמעט הכול נאמר בו כבר.
רמי בז'ה: אני מקווה שאתם מבינים שהמצב האמיתי הוא שכל מה ששמעתי כאן בעיניי רק יחריף את הפערים בין העשירים ואלה שהתעשרו לבין אלה שבאמת נפלו לבור, כמונו למשל.
רמי בז'ה: במקרה אני מדבר על הענף שלי, גם עופר נגע בו, ענף ההפקות והבמה והאירועים, אבל כיושב ראש פורום העצמאים אני מכיר באמת עשרות אלפי עצמאים כאלה שאני רואה אותם ב-2021 הופכים להיות מהר מאוד חדלי פירעון ולא עומדים בכל הקונסטלציות האלה שדיברתם עליהם.
רמי בז'ה: לצערי אני אומר, זה שאני שומע שהבנקים נכנסו למתווה חזקים, אנחנו יודעים כולנו, אנחנו רואים את הדוחות שלהם, וזה שיש צורך אמיתי וברור שאנחנו פשוט צריכים גשר כלכלי שאותו חייבים לתת בשביל עסקים כמונו.
רמי בז'ה: אני נכנסתי למשבר הזה במצב לא של שפע, אבל של עסק איתן שחי מהמחזור שלו בעיקר ומרוויח את מה שמרוויח ובאמת בשנה האחרונה התייבש המעיין לחלוטין.
רמי בז'ה: זה לא משהו שהוא סיסמאות וכו', וכמוני יש הרבה מאוד אנשים.
רמי בז'ה: אני אומר לכם שכל מה ששמעתי כאן בדיון, אני לא יוצא ממנו רגוע בכלל בכלל בכלל.
רמי בז'ה: אני חושב שצריך להיות מענה אמיתי של גשר, לא יודע אם המדינה או מבנק ישראל, גם איזה סוג של חנינה, ואני בפירוש משתמש במילה הזאת, חנינה לעסקים שקרסו השנה הזאת בגלל הקורונה או הגיעו לחדלי פירעון או חס וחלילה יפשטו רגל ולנצח או לשנים הקרובות תהיה להם איזושהי כוכבית ליד השם ותעודת הזהות שלהם והם לא יצליחו להבריא ולשקם את העסק שלהם בשנים הקרובות.
רמי בז'ה: הכוכבית הזאת שמעצבנת בבנק ישראל שהם סגורים בכל הבנקים ועוד כל מיני עניינים שהם יהיו חסומים ברצון שלהם לחזור.
רמי בז'ה: הם עסק נורמטיבי לחלוטין, אבל הם באמת יהיו או פושטי רגל או חדלי פירעון מהר מאוד.
רמי בז'ה: אני לא מוצא כרגע מכל מה ששמעתי איזושהי בשורה שאני יודע לישון איתה בשקט או לדברר אותה לעצמאים (זום מתנתק)
עפר שלח: רמי, אחת, אם תסגור את המצלמה אולי נשמע אותך יותר טוב כי הדברים מאוד חשובים.
עפר שלח: אם אתה שומע אותי אני רוצה לשאול אותך שוב, אם אתה יכול לעגן את זה בנתונים.
עפר שלח: הוצג לנו על ידי בנק ישראל שהמתווה שהם מציעים, שכולל בסופו של דבר החזר מאוד מאוד נמוך, גם לשנה הקרובה, כמה עסקים או איזה מחזור או סדר גודל באחוזים לא עומדים אפילו בזה ולכן, כמו שאתה אומר, תוצמד להם הכוכבית הזאת.
עפר שלח: ושתיים, איזה פתרון מעשי אתם מציעים?
עפר שלח: שמעתי את רעיון החנינה הזה, ואנחנו תכף נגלגל אותו, אבל איזה עוד פתרונות מעשיים אתם מציעים לעסקים כאלה כמו שלך שפשוט נעצרו לחלוטין בגלל הקורונה?
רמי בז'ה: תראה, להגיד לך כרגע שאני שולט בלשלוף נתונים רציניים ולעמוד מאחוריהם אני לא אגיד, אני לא מתיימר, אולי לרועי יש יותר, אני יודע שזה עשרות אלפי בתי עסק.
רמי בז'ה: אנחנו מכירים את החיים, החיים אומרים ש-85,000 בעלי עסקים הם כבר בקריסה, הם לא בדרך לקריסה, הם לא יקרסו, הם כבר בקריסה.
רמי בז'ה: אני מכיר הרבה מאוד מסעדנים, אם אני רגע אייצג את תחום תרבות הפנאי, שהוא כולל הפקות אירועים, אבל גם מסעדות ובתי קפה, אנשים לא יצליחו בכלל לשקם את העסק שלהם בחזרה.
רמי בז'ה: בשביל לחזור אחרי שנה אתה צריך כאילו להקים את העסק ממש מחדש ממש, עם הפרסום שלו, עם גיוס העובדים, הציוד וכו' וכו'.
רמי בז'ה: זאת אומרת יש פה בעיניי עשרות אלפי עסקים כאלו, אז לתת נתון, אני לא יודע.
רמי בז'ה: אולי רועי כהן יידע כן לתת יותר ממני כי הוא עובד גם מול האיגודים.
רמי בז'ה: אני רק יכול להגיד לכם שכולם מפחדים מ-2021 כאילו הם צועדים לעבר התהום, זה המצב האמיתי.
רמי בז'ה: אנחנו כולנו, אני מדבר עכשיו עליי ועל שכמותי, מפחדים מהיום שהבנק יבוא ויגיד לנו, חברים ההתחייבויות שהיו לכם וגישרנו לכם אותן או דחינו לכם אותן הנה הן חוזרות ואין מאיפה.
רמי בז'ה: הגמישות פה חייבת להיות הרבה יותר נדיבה בעניין הזה.
רמי בז'ה: זה לא להציל עניים, זה עסקים שהיה להם פריון והייתה להם תפוקה ויחזרו לעבוד.
עפר שלח: ברור לגמרי, אוקיי, תודה, רמי.
עפר שלח: בשלב הזה אני מבקש את רועי כהן.
עפר שלח: רועי, בוקר טוב.
רועי כהן: קודם כל בוקר טוב לאדוני יושב הראש.
רועי כהן: אני שמח על קיום הדיון הזה, הוא קריטי ובאמת חשוב מאוד לציבור העסקים.
רועי כהן: אני אתחבר לדברים של רמי בז'ה ואגיד, תשמע, צריך לחלק את זה לשניים, קודם כל זה השלב המיידי זה השלב שבאמת בנק ישראל פעל והוציא מתווה שנותן מענה כזה או אחר בשלב הראשוני.
רועי כהן: אבל יש את השלב שאחרי, ביום שהקרן כן תצטרך להחזיר אותה ותצטרך להחזיר אותה מהכנסות שאין לך כתוצאה מזה שהעסק שלך עדיין סגור או שהעסק שלך בקשיים מאוד גדולים, אז תצטרך המדינה להתערב בצורה דרמטית יותר, וזה מה שקורה בכול מדינות העולם, ואני אשלח לוועדה את המחקר שעשינו, שבו המדינה נתנה הלוואות בערבות מדינה מלאה, לא 15% ולא 60% ולא בצורה כזאת.
רועי כהן: היא באה ואמרה, כדי לשקם את אותם עסקים היא נותנת להם הלוואה בערבות מדינה מלאה שמאפשרת להם לעמוד בהחזרים של ההלוואות והתחייבויות שהיו להם בטרום הקורונה.
רועי כהן: בסופו של דבר זו אבן הריחיים על כל עסק כרגע, ההתחייבויות שהיו לו על ציוד, בצורה כזאת או אחרת, דברים שהוא רכש לעסק, זו עיקר הבעיה.
רועי כהן: איפה עוד אני מזהה בעיה מאוד גדולה שאף אחד לא מתייחס אליה?
רועי כהן: העליתי אותה בוועדת כלכלה ואולי אתה תצליח לפתור אותה, הרישום של אותן בעיות שיש לך במערכת הבנקאית.
רועי כהן: אז נכון שהמדינה מנהלת רישום רק לשלוש שנים, וזה נכון, המדינה מנהלת רישום רק לשלוש שנים וגם היו הקלות כאלה ואחרות, אבל הגופים הפרטיים, שהם בעצם אלה שנותנים את השירותים לבנקים, מנהלים היסטוריה גם של עשר, 15 ו-20 שנה אחורה.
רועי כהן: כלומר, חבר הכנסת שלח, אם לא נפתור את זה עכשיו ונגביל גם את חברות החוץ, זה בעיקר BDI, שבודקות את ההתנהלות הכלכלית שלך למשך זמן מאוד קצוב, מה שיקרה שגם בעוד 15 שנה אנשים שסבלו בעקבות הקורונה לא יוכלו לפתוח עסקים ויסורבו לאשראי כי יש להם היסטוריה של החזרת צ'קים או שיש להם היסטוריה כזו או אחרת של בעיות כלכליות שנבעו בכלל מהמשבר ולא מהעסק שלהם.
עפר שלח: רועי, תסביר לי את הטכניקה.
עפר שלח: היות ומה שאתה אומר יכול בעצם להיות מטופל פה בבניין הזה, איזו תקנה או חקיקה צריך לשנות כדי, מה שרמי בז'ה קרא כוכבית, שלא תהיה על עסק שנכנס לקשיים בתקופת הקורונה?
רועי כהן: חוק שירותי הבנקאות מאפשר לבנק ישראל לייצר מאגר מידע על כול אדם בישראל לגבי נתוני האשראי ובעצם לעשות דף מידע עליו.
רועי כהן: הוא לוקח נתונים של שלוש שנים אחורה, אבל מה שקורה, הגופים החוץ בנקאיים לוקחים היסטוריה גם של 15 שנה, הם לוקחים היסטוריה בצורה כזאת או אחרת, שאם היה לך עסק ונשאר לך שפיל של חוב לבנק או משהו כזה שלא סגרת, אתה מקבל נקודה שחורה ואתה לא יכול לקבל אשראי ואתה לא יכול בצורה כזאת או אחרת לפתוח עסק.
רועי כהן: לכן אני ביקשתי להחריג את התקופה הזאתי של הקורונה מכל הדיווחים האלה.
רועי כהן: כי אם לא, מה שיקרה כאן, אנחנו מייצרים פוסט-קורונה למשך עשר או 15 שנה, שאנשים לא יוכלו לעשות עסקים, יגידו להם, תשמע, יש לך נקודה שחורה.
רועי כהן: מי שמנהל את זה היום זה BDI.
רועי כהן: היום אתה לא יכול לקבל אשראי במדינת ישראל כי הבנקים מסתמכים על ה-BDI.
רועי כהן: הם בודקים עליך, על החברה שלך, אם יוצאת היסטוריה שלילית אתה מקבל סירוב.
רועי כהן: בטוח שבעוד חצי שנה-שנה תצא לכמעט 50% מהעסקים בישראל היסטוריה שלילית, כי חזרו להם צ'קים כי בצורה כזו או אחרת העסק שלהם כבר לא באותה פעילות.
רועי כהן: רק אתמול שמענו על חברת "לוגת, שזו חברת מטבחים, שה-BDI זיהו והם העלו את הסיכון שלהם לגבוה והחברה הזאת קרסה.
רועי כהן: החברה הזאת קרסה וזאת הייתה חברה טובה שבסופו של דבר היא קרסה בעקבות משבר הקורונה.
עפר שלח: מי מוסמך להגיד ל-BDI לא לסמן נקודות שחורות על התקופה הזאת?
עפר שלח: אני עושה זה מאוד פשטני, אבל מי מוסמך להגיד את זה?
רועי כהן: הכנסת.
רועי כהן: לחוקק חוק.
רועי כהן: זה היה הדיון בוועדת הכלכלה, בדיוק כמו שהיא הגבילה את המדינה רק לשלוש שנים היא תגביל גם את החברות האלה או שתייצר חלון בתקופת הקורונה, ממרץ עד דצמבר 2021, התקופה הזאת לא תיחשב כחלק מדירוג האשראי של אותם עסקים כי בסופו של דבר זה יגרום לקריסת כל המשק.
רועי כהן: מי שאמור לעשות את זה, אני חושב שהמלצה שלך, זה נמצא בתחום של ועדת הכספים בחוק שירותי הבנקאות.
רועי כהן: פשוט כל הגופים שמדרגים אשראי ונותנים תעודת זהות בנקאית על עסק יצטרכו להחריג את התקופה הזאת של הקורונה.
רועי כהן: זו ההמלצה הטובה ביותר שיכולה לצאת מהוועדה שלך וזו המלצה שתציל פה עשרות אלפי עסקים.
רועי כהן: אנחנו מדברים על עלייה של 50% בפשיטות הרגל רק בחודשים האחרונים, אנחנו מדברים על אנשים שנקלעו למציאות שהעסק שלהם סגור ואין להם מחזור ולכן הם לא עומדים בהתחייבויות שלהם.
רועי כהן: אלה עסקים טובים, אתה יודע את זה.
רועי כהן: אתה מסתובב בשטח, אתה יודע את זה.
רועי כהן: מעולם לא היו בעיות עם אנשים שמנהלים סוכנות נסיעות ואנשים שמנהלים אטרקציות, שזה תמיד היה עסק מצליח ועסק שהיה מגלגל מיליוני שקלים, גם בתחומים אחרים כמו חדרי כושר, לא היה דבר כזה ש-50% מחדרי הכושר הפכו להיות בצורה כזו או אחרת בסכנת סגירה.
רועי כהן: חייבים לטפל בזה, ואני באמת קורא לך כיו"ר הוועדה לבקש מבנק ישראל להוציא מתווה לאו דווקא רק לרגע המיידי אלא גם ליום שאחרי.
עפר שלח: יש לנו את איגוד הבנקים בישראל?
קריאה: הם לא נמצאים.
עפר שלח: אוקיי, אז בואו נשמע את מיכאל בן דהן, רפרנט פיננסי באגף תקציבים.
מיכאל בן דהן: בוקר טוב.
עפר שלח: לכל מה שאמרנו עכשיו, להחלטות האחרונות של בנק ישראל, אני מניח שיש גם אספקט תקציבי של כיסוי של המדינה, בכמה הוא והאם הוא מכוסה?
עפר שלח: בעיקר לנוכח הבלגן התקציבי שאנחנו נכנסים אליו ב-2021.
מיכאל בן דהן: ספציפית איזה החלטות?
מיכאל בן דהן: מתווה דחיית ההלוואות?
עפר שלח: ההחלטה לדחות את תשלום המשכנתאות, ההחלטות שנוגעות למתווה של החזר של עסקים.
עפר שלח: חלק מהדברים האלה, אני מניח שיש להם ערבויות מדינה כאלה ואחרות, מה הן?
עפר שלח: מה היקפן?
עפר שלח: והאם אתם מסודרים באין התקציב של שנה הבאה?
מיכאל בן דהן: אז בנוגע למתווה דחיית הלוואות שפרסם בנק ישראל בשיתוף הבנקים מדובר במתווה וולונטרי של הבנקים, כלומר הבנקים סיכמו עם בנק ישראל שהם מוכנים לקחת עליהם את המתווה הזה ואין לזה עלות תקציבית.
מיכאל בן דהן: כלומר המדינה לא ערבה להלוואות האלה והיא לא משלמת באיזשהו אופן על ההלוואות האלה.
מיכאל בן דהן: הכלי שהמדינה משתמשת בו כדי לספק אשראי לעסקים הקטנים זה דרך הקרן בערבות מדינה שנפתחה במיוחד לקורונה, יותר נכון הורחבה במיוחד לקורונה.
מיכאל בן דהן: היום ניתנו מעל 23 מיליארד שקלים באשראי דרך הקרן וזה הכלי שבו משרד האוצר והממשלה תומכים בעסקים הקטנים בסוגיית האשראי.
עפר שלח: ואתם מכוסים אליו גם קדימה על פי הביקוש שראיתם במהלך השנה האחרונה, יהיה כיסוי תקציבי ל-2021 על פי הביקוש שראיתם בשנה האחרונה?
מיכאל בן דהן: ודאי.
מיכאל בן דהן: כרגע הביצוע בפועל עומד על מעל ל-23 מיליארד.
מיכאל בן דהן: אני ספציפית פחות מתעסק בזה, זה החשב הכללי שבאופן פרקטי מתעסק בזה, אבל אם אני לא טועה, המסגרת כרגע עומדת על 36 מיליארד, זה מה שאושר בוועדת הכספים, כלומר שיש באפר רציני, וגם בוועדת הכספים וגם בממשלה אמרו שבמידה ויהיה צורך להגדיל את זה אז הם יבחנו את זה.
עפר שלח: נחזור לבנק ישראל.
עפר שלח: זיו נאור, בבקשה.
זיו נאור: שלום.
עפר שלח: האם לדברים שהציע רועי כהן לגבי דירוג האשראי יש אינפוט שלכם?
עפר שלח: אני מנסה להבין אם מנסים להניע מהלך כזה בכנסת, מה תהיה עמדת בנק ישראל, איך אתם רואים רעיון כזה שבעצם אומר שאנחנו עושים את 2021 לצורך העניין שנתיים במסגרת בכל מה שנוגע לדירוגי אשראי ובחינה של יכולת של עסקים לעמוד בפירעון של הלוואות?
זיו נאור: אז קודם כל אני רק אגיד שנמצאת איתנו איריס אהרון ממאגר האשראי והיא אולי תוכל לתת לנו תובנות קצת יותר משמעותיות ממה שאני יכולה לתת, אבל מה שאני כן יכולה להגיד, כל שלושת המתווים שדיברנו עליהם קודם נבנו בצורה כזאת שבעצם הלקוח כרגע לא מקבל שום אינדיקציה שלילית.
זיו נאור: לכן בהיבט הזה הוא לא נפגע כתוצאה מהצטרפות למתווה וזה לא שהיסטוריית האשראי שלו תיפגע.
עפר שלח: לא, אבל מה שאומר רועי כהן זה, יש אשראי לבנקים וכן הלאה ויש גם אנשים ולא מעטים שלא עמדו בתשלום לספקים ויש סוגים שונים של אשראי במשק שבסופו של דבר באים לידי ביטוי בדירוג האשראי שלך.
עפר שלח: אם תהיה איזושהי חקיקה או החלטה, כמו שאני אומר, לייצר סוגריים סביב השנתיים האלה ולהגיד בשנתיים האלה, ואתם יודעים מה, אפילו אם אנחנו במובן הזה נכניס גם עסקים רעים לצד העסקים הטובים, זאת אומרת נמחל לרשע עם צדיק לצורך העניין, אנחנו נחיה עם זה בגלל הייחודיות של האירוע הזה, איך יסתכל על זה בנק ישראל?
זיו נאור: אני חוזרת ומציעה שאולי איריס אהרון תענה על השאלה מהצד של המאגר.
זיו נאור: אני יודעת להגיד שבעבר בנק ישראל תמך בזה שדברים יירשמו במאגר, אבל לא יילקחו בחשבון בעת חישוב דירוג האשראי של הלקוח.
זיו נאור: אבל אני חושבת שמאוד חשוב להמשיך לרשום ולתת את האינדיקציות עצמן.