GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מלי קושא: מבחינתנו כל המבוטחים במאוחדת קיבלו מסרון על התהליך, וגם האוכלוסיות שבתעדוף קיבלו מסרונים מסודרים על קביעת תור באתר ובאפליקציה.
מלי קושא: בקלות העלינו את היכולת כך שהמבוטח יוכל להזמין את התור לעצמו כבר מיום חמישי, וזה מתבצע.
מלי קושא: מעל 50% מהמטופלים שלנו הזמינו תור באתר ובאפליקציה.
מלי קושא: מעבר למוקד הקיים הקמנו מוקד מידע והסברה עם כוכבית ייעודית, כוכבית 3785, שהציבור יכול לקבל שם מידע.
מלי קושא: שוב, אנחנו נמצאים ברשתות, העלינו וובינרים לכל הצוותים טרם תחילת המבצע, ובתוכנית השבוע גם וובינר ללקוחות.
מלי קושא: אני מצטרפת למה שנאמר, אנחנו מזהים משהו במגזר הערבי.
מלי קושא: אם במגזר החרדי הייתה לנו גם בעיה בנושא של שפעת, הפעם אנחנו לא רואים את זה, יש היענות מאוד יפה, כבר חיסנו 4,500, ויש לנו כבר 40,000 תורים מוזמנים לשבועות הקרובים.
מלי קושא: כמובן שאנחנו מתנהלים בהתאם לאספקת החיסונים.
מלי קושא: יש לנו 32 עמדות בשמונה אתרי חיסון.
מלי קושא: בשבוע הנוכחי המנות מגיעות במנות של 975, במגש נמצאים 195 ויילים, וכל וייל כזה הוא לחמישה חיסונים.
מלי קושא: משבוע הבא, כפי שהובטח על ידי משרד הבריאות, המגשים האלה יפוצלו, ואז נתרחב ל-70 אתרים כפול ארבע עמדות בכל אתר.
מלי קושא: אז יהיו לנו 280 עמדות, ונוכל בהחלט לתת שירות לאוכלוסייה כשאנחנו ערוכים למתן של כ-10,000 עד 12,000 חיסונים כל יום.
עפר שלח: עדו אדרי, מכבי, בבקשה.
עדו אדרי: שלום, בוקר טוב, הדיון הזה מאוד מאוד חשוב.
עדו אדרי: כרגע אנחנו נמצאים במצב של ביקוש.
עדו אדרי: אנחנו כמובן צריכים להיערך למצב שהביקוש ירד, וכאן ההסברה בוודאי קריטית.
עדו אדרי: כרגע אני חושב שהציבור רוצה את החיסונים, יש vibe של ביקוש מעבר ליכולת ההיצע.
עדו אדרי: היכולת נגזרת ממלאי החיסונים.
עדו אדרי: אגיד שהניהול מאוד מאוד מוקפד על ידי משרד הבריאות, זה עובד מצוין.
עדו אדרי: כלומר, התהליך מול המשרד והתהליך המשתף עובד מצוין וצריך לברך על זה.
עדו אדרי: ככל שיהיה יותר מלאי, וכמו שמוסקו אמר, יפוצל למנות קטנות יותר, ניתן יהיה לפרוס אותו באתרים מרוחקים או קטנים יותר.
עדו אדרי: אנחנו נערכים עם ניידות של עמדה בודדת או עם קרוונים כמו שמאחוריי.
עדו אדרי: אני עכשיו בהיכל שלמה בתל אביב, ויש כאן בנוסף קרוון שייצא בהמשך לערים אחרות.
עדו אדרי: בקרוון יש שתי עמדות חיסון, וככה נוכל בעצם להגיע גם ליישובים יותר קטנים לפרקי זמן מסוימים ולתת שם מענה לציבור.
עדו אדרי: המידע שאנחנו מפיצים - - -
עפר שלח: אני שואל אותך, עדו, שאלה ששאלתי קודם גם את רונית וייזר בשירותי בריאות כללית, באיזה שאלות או בעיות במס' גדול אתם נתקלים, שמצריכות מבחינת
עפר שלח: כם מענה הסברתי שכרגע אין או שצריך לעבוד עליו?
עדו אדרי: תראה, אני לא חושב שיש משהו שכרגע אין אותו.
עדו אדרי: באופן טבעי באירוע מהסוג הזה כל המחקרים בעולם מדברים על כך שבמצבי סטרס הציבור מבקש 80% יותר מידע, ויש לו יכולת קליטה נמוכה ב-80% למידע.
עדו אדרי: אז המידע קיים.
עפר שלח: זה כמו בכנסת, עדו.
עדו אדרי: הציבור שואל הרבה מאוד שאלות על תוכן החיסון, האם זה מסוכן, זה יותר מטריד אותו מאשר הלוגיסטיקה ואיפה אני יכול להתחסן.
עדו אדרי: לכן אני לא חושב שאפשר לדבר על מחסור במידע.
עדו אדרי: אני חושב שהציבור מקבל הרבה מאוד מידע, אבל כמובן שיותר קשה לו לספוג אותו כרגע.
עפר שלח: אני מבקש להעלות שוב את עינב שימרון.
עינב שימרון גרינבוים: עוד דבר שרציתי להגיד ולא אמרתי קודם זה שיש לנו מוקד מידע לרופאים שמאויש על ידי המלב"ם בראשות פרופ' ליטל קינן-בוקר, הוא פתוח גם בימי שישי, והרופאים פשוט יכולים לפנות ולשאול שאלות, ולקבל מענה באונליין כשהם נמצאים מול מטופל אם יש להם שאלה שהם לא יודעים עליה את התשובה.
עפר שלח: מה שאנחנו מקבלים מהסיבוב שלנו עם הקופות עצמן זה בעיקר בעיה במגזר הערבי, אתם ערים לזה?
עינב שימרון גרינבוים: כן, אנחנו ערים לזה, והיום ומחר אנחנו אמורים לצלם כ-25 רופאים שמתראיינים על הנושא הזה ועונים על שאלות של הציבור באוכלוסייה הערבית.
עינב שימרון גרינבוים: אנחנו ערים לזה ומטפלים בזה.
עפר שלח: בשלבים הראשונים של המשבר הקימה ההנהגה של הציבור הערבי, גם ועדת המעקב, גם ועדת ראשי הרשויות, גם חברי הכנסת, הקימו איזה מין חמ"ל כזה שהיה מאוד מאוד יעיל בהסברה לציבור הערבי ובעצירת הגל הראשון בציבור הערבי – יש לכם היום גוף כזה לעבוד מולו?
עינב שימרון גרינבוים: כן, יש את איימן סייף שעומד בראש הדסק הערבי.
עינב שימרון גרינבוים: ואגב, היו כמה חמ"לים, גם היום יש כמה חמ"לים, ואנחנו בקשר איתם, ובקשר עם איימן סייף, ובקשר עם הנציגים של קופות החולים במגזר הערבי.
עינב שימרון גרינבוים: ואנחנו עושים פעילות היום גם עם פרופ' זרקא, פרופ' פהד חכים, ועוד הרבה רופאים מהאוכלוסייה הערבית, מהקהילה הערבית.
עפר שלח: האם גם במגזר הערבי גויסו מובילי דעת כאלה ואחרים?
עינב שימרון גרינבוים: כן, גם אנשי דת וגם רופאים.
עינב שימרון גרינבוים: אני מניחה שבמהלך השבוע תראו את התוצאות של ההסברה גם במגזר הערבי.
עינב שימרון גרינבוים: תודה רבה לך.
עפר שלח: באופן שמתאים, האיש האחרון שנדבר איתו זה פרופ' חגי לוין, בבקשה.
עפר שלח: חבר הוועדה, פרופ' חגי לוין, אנחנו איתך.
חגי לוין: תודה רבה לך.
חגי לוין: אני חייב להגיד שמצד אחד אין ספק, ואני ליוויתי את מבצע החיסון לפני עשר שנים לשפעת הפנדמית, והופקו לקחים, ואנחנו רואים איך המשרד עשה קמפיין הסברה מאוד יפה, ואנחנו רואים את העידוד להתחסנות.
חגי לוין: אני חייב להגיד שצריך גם פעולות מעבר להסברה, למשל, לאפשר לאנשים את הזכות לצאת מהעבודה כזמן עבודה כדי להתחסן.
חגי לוין: אם אנחנו רוצים לעודד להתחסן זה המסר.
חגי לוין: אלו דברים שאפשר להעביר.
חגי לוין: למשל, אם מישהו יסבול מתופעת לוואי לאחר החיסון זה יוכר כיום מחלה בלי בעיות מיוחדות.
חגי לוין: למשל, להנגיש על ידי הסעות את החיסון לאוכלוסייה שצריכה הסעות.
חגי לוין: ואני יודע שמאוד קשה עם תנאי החיסון להביא אותו לאנשים מרותקי בית, אבל גם בדבר הזה צריך למצוא את הפתרונות המקצועיים וזה יכול לקחת זמן.
חגי לוין: אני מקבל את זה, אבל למצוא את הפתרונות המקצועיים להביא את החיסון לאנשים הביתה על ידי צוותים מיוחדים.
חגי לוין: אנחנו צריכים להאיץ את הקצב ולהתחיל סוף סוף את החיסון בבתי אבות.
חגי לוין: אז אלה הדברים שצריכים לעשות מעבר להסברה, שזה הנגשת החיסון.
חגי לוין: התחסנתי אתמול בהדסה, גם קיבלתי כזאת מדבקה ששמים על צג העובד.
חגי לוין: גם הדברים האלה הם דברים חשובים כדי להראות שזאת הנורמה החברתית להתחסן, וככה באמת נוכל לא רק בהסברה, אלא גם בהנגשה של החיסון, בעידוד ההתחסנות להגיע לכיסוי חיסוני גבוה, במיוחד באוכלוסיות בסיכון.
חגי לוין: אני חייב להגיד על קופות החולים שהן עושות עבודה מדהימה, הן מאוד מתקשות כי הן לא יודעות כמה חיסונים הן יקבלו, מתי הן יקבלו, בגלל זה התורים כל כך ארוכים.
חגי לוין: חייב להיות סדר של כמות החיסונים המגיעים, מתי, מתי הם מועברים לקופות, ואז אפשר יהיה לתכנן הרבה יותר טוב, ולא בשיטה שפתאום מפתיעים אותם, ואז הם מתקשים להגיע מהר לציבור.
חגי לוין: תודה לך על הדיונים ועל הדיון היום.
עפר שלח: אנדריי, עוד משהו להוסיף?
אנדרי קוז'ינוב: אני רק רוצה לציין שוב את ההירתמות של משרד הבריאות עד כמה שהם הצליחו בפרק הזמן הקצר מאפס והלאה, באמת עשו מאמץ.
אנדרי קוז'ינוב: ואני שוב רוצה לציין שנדרש פה במסגרת אותם נהלים לטיפול מערכתי במגפות ובכלל בהסברה במגפות ממש כמו במהלך צבאי, מיפוי אוכלוסייה, מיפוי שפות, מיפוי מגזרים, הפניית תקציבים מסודרת, שאיננה כבשנה רגילה.
אנדרי קוז'ינוב: ורק אחזור על המספר, מסך כל ההוצאות – באופן עקבי משנת 2015 עד שנת 2020 רק 1% מסך כל תקציבי הפרסום הופנו למגזר הדובר הרוסית, למשל, וזה כמובן מעט, ואפשר לחלוק עליי מקצועית.
עפר שלח: אתה מדבר על מתוך תקציבי הפרסום הממשלתיים.
אנדרי קוז'ינוב: מהפרסומים הממשלתיים.
אנדרי קוז'ינוב: כי מדברים שגודל האוכלוסייה לא קובע, וכמות כלי התקשורת בשפה הרוסית יותר נמוך משמעותית מכלי התקשורת בשפה העברית, ולכן הפריסה כלפי קהל היעד שונה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל שוב, עובדתית זה המצב, במשך חמש שנים 1% מסך כל התקציבים של הפרסומים הממשלתיים של כלל המשרדים הולך למגזר דוברי רוסית.
אנדרי קוז'ינוב: ועדיין אציין שוב ואחזור על משרד הבריאות לטובה, על המאמץ וההירתמות שלהם.
אנדרי קוז'ינוב: וגם נורא חשוב מה שהם עשו בכוכבית 5400 בקו החם שלהם, העניין של ההסברה ברוסית, וגם היכולת לתקשר איתם בשפה הרוסית, את זה פשוט חייבים לציין לטובה.
עפר שלח: צריך להגיד, כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו בשלב הטוב של אירוע החיסונים במובן הזה שבהתחלה קודם כול באמת כמות העיסוק בזה הייתה עצומה וההתרגשות מעצם העובדה שהם הגיעו.
עפר שלח: הביקוש באופן טבעי עולה על ההיצע בשלב הזה, גם בגלל כל מיני נושאים לוגיסטיים שעלו בקטנה בדיון הזה, כי זה לא היה המיקוד.
עפר שלח: אבל אני חושב שחלק לא קטן מהבעיות עוד לפנינו, יתחילו ידיעות מהארץ ומהעולם על תופעות לוואי ודברים כאלה.
עפר שלח: אני לא אומר שיש, אני אומר שיתחילו ידיעות, ותמיד יש איזה מקרה אחד, אני לא מדבר עכשיו על פייק ניוז, איזה מקרה אחד או שניים שיתפסו אולי סדר גודל הרבה יותר גדול, יתחילו כיסים של התנגדות, יגיעו גם לכיסים של ההתנגדות.
עפר שלח: כי כרגע ההיצע לא מגיע אפילו לחלק קטן מהביקוש של הרוב שרוצה להתחסן.
עפר שלח: יתחילו מחלוקות סביב הדברים האלה, ואז מערך ההסברה וההתמודדות שלו ייבחנו.
עפר שלח: אז במובן הזה הלקחים שעולים עכשיו, עלו גם מהדיון הזה יהיו חשובים להמשך.
עפר שלח: בסופו של דבר סוגיית ההסברה לא הייתה מהסוגיות שהטיפול בהן הצטיין לאורך משבר הקורונה, צריך להגיד.
עפר שלח: והלקחים מזה גם יצטרכו להיות מופקים גם בהשוואה למדינות אחרות שראינו בהן הסברה.
עפר שלח: אני עוד זוכר את הדיון בוועדת הקורונה שבו הוסבר לנו על ידי המל"ל שהסברה זה שראש הממשלה מופיע בתשע בערב בטלוויזיה.
עפר שלח: אז מכאן ועד למה שראינו עכשיו זה בהחלט שיפור גדול, אבל הלקחים האלה גם יצטרכו להיות מופקים, א'.
עפר שלח: כי האירוע איתנו עוד להרבה זמן; וב'.
עפר שלח: כי חס וחלילה עלולים להיות אירועים נוספים.
עפר שלח: אבל בסך הכול צריך להגיד שבשלב הזה, בו התמקדנו בסוגיית ההסברה בחיסונים, עושה רושם שהיא בשלב הזה מטופלת היטב.
עפר שלח: לפני שאני נועל אני רוצה שהוועדה תעשה כמיטב יכולתה, כפוף גם למגבלות יו"ר הוועדה וגם למגבלות הכנסת, גם אם אכן אנחנו בלילה יוצאים לבחירות, לתפקד גם במהלך פגרת הבחירות.
עפר שלח: אני רוצה להודות מאוד לצוות של הוועדה – פלורינה, איל, יפעת, חנה, יעקב, לעונג היה לכולנו.
עפר שלח: אני חושב שנעשתה פה עבודה חשובה בחצי שנה הזו.
עפר שלח: וככל שנעבוד בסדר, אני מאחל לכם עם יו"ר הוועדה הבא מהאופוזיציה הבאה, שהוא ייהנה לא פחות משאני נהניתי.
עפר שלח: שלום לכולם, היום יום שני, ו' בטבת התשפ"א, ה-21 בדצמבר 2021.
עפר שלח: נדון היום במצבם הכלכלי הקשה של בתי החולים, זהו נושא שבוער בכל הימים ובעיקר בימים האלו.
עפר שלח: הסכנה שעדיין קיימת שנסיים את השנה ללא תקציב, זה אומר שנאחז בתקציב המשכי של המשכי לשנת 2021, זה דבר שעוד לא היה בתולדות מדינת ישראל.
עפר שלח: המגבלות הכלכליות שעניין זה ייצר מוערכות על ידי משרד האוצר בכ-100 מיליארדי שקלים.
עפר שלח: לתקציב המדינה כולו, שזה כרבע מתקציב המדינה.
עפר שלח: הסכנה הזאת מאיימת במיוחד על מערכת הבריאות שנמתחה מעבר ליכולות ולקצה בשנה הזאת, וספציפית על בתי החולים.
עפר שלח: הוועדה הזו, כמו וועדת הקורונה כשעמדתי בראשה, עקבה ודנה מספר פעמים במהלך השנה האחרונה אחרי מצב בתי החולים ובהשפעות של משבר הקורונה.
עפר שלח: הן במובן של ההוצאות שלהם, הן במובן של ההכנסות שלהם, העצירה של הפעילות האלקטיבית ודברים אחרים.
עפר שלח: יש קושי למלא את החור התקציבי במקום שהוא החזית הקדמית של המאבק בקורונה.
עפר שלח: גם לאור ידיעות שמופיעות בתקשורת, וגם לאור הסכנה שעדיין קיימת לזה שלא יהיה תקציב ל-2020, והסכנה המוחשית יותר שלא יהיה תקציב ל-2021, מחייבות אותנו לחזור ולדון בנושא.
עפר שלח: דוח מבקר המדינה הרלבנטי עוסק במחלקות הפנימיות, פתיחת מחלקות ויחידות בבתי החולים, אבל הדוח הזה דנו בו, זה דוח מעקב, גם משרד המדינה נמצא עכשיו בעיצומו של יום עיון שנוגע לדוח 71א, דוח שגם הוא עוסק בחלקו הגדול בנושאים כלכליים.
עפר שלח: הוועדה כבר דנה בכמה מהפרקים שלו ועוד תדון.
עפר שלח: אנחנו נפתח ישירות עם תמונת מצב מן השטח ואחר כך ננסה לבקש תשובות מנציגי הבריאות והאוצר.
עפר שלח: חלק מהתשובות מצויות במגרש הפוליטי אבל אנחנו ננסה לראות את תמונת המצב במשרדים.
עפר שלח: דוקטור מיקי הלברטל, מנהל בית החולים רמב"ם, בבקשה.
מיכאל הלברטל: שלום לכולם.
עפר שלח: אני מתחיל איתך כי אתם בית חולים ממשלתי.
עפר שלח: אנחנו נקבל תמונה גם מבתי החולים של קופת חולים כללית וגם מבתי החולים הציבוריים הפרטיים.
עפר שלח: אתם בית חולים ממשלתי ומרכז על.
עפר שלח: בפשטות, מה תמונת המצב הכלכלית שלכם.
מיכאל הלברטל: אני גם יושב-ראש הפורום של מנהלי בתי החולים הממשלתיים, אנחנו עוסקים בזה כל הזמן מסביב לשעון.
מיכאל הלברטל: יש לומר שחוק הCap- קיים כבר 25 שנים.
מיכאל הלברטל: אנחנו באמת נמצאים ללא חוק כבר שנה שנייה, כשהתהליך של יצירת חוק Cap חדש התחילה ב-2019, אבל מה לעשות שב-2020 קרה מה שקרה, ולצערי הרבה המערכת לא עושה שום שינויים ובעצם ממשיכה את מה שהיה.
מיכאל הלברטל: חוק ה-Cap.
עפר שלח: מיקי, ברשותך, הסבר קצר להדיוטות שביננו.
עפר שלח: ה-Cap היא צורת התחשבנות על כל פעילות רפואית שאתם עושים.
עפר שלח: הוא עשוי להתעדכן משנה לשנה.
מיכאל הלברטל: לא, הוא מתעדכן בשנים האחרונות פעם בשלוש שנים.
מיכאל הלברטל: יש כל מיני הצמדות, החוק יוצא פעם בשלוש שנים.
מיכאל הלברטל: יצא ב-2016 וב-2019.
מיכאל הלברטל: מ-2019 אין חוק בגלל שאין תקציב.
מיכאל הלברטל: כרגע יש ניסיון לעשות לארבע שנים.
מיכאל הלברטל: זה התהליך שמסדיר את כל ההתחשבנות הכלכלית בתוך המערכת.
מיכאל הלברטל: החוק התחיל ב-2019 אנחנו התייחסנו אליו במאי 2020, היו שקט ודממה במשך חצי שנה, בלי להתייחס לאירועים הנוראיים שעברנו בתקופה האחרונה במערכת הבריאות.
מיכאל הלברטל: לפני כמה שבועות, להפתעתנו, הסתבר שיש פעילות ליצירת חוק Cap חדש שאנחנו חושבים שחוק כזה, שיש עליו הרבה מאוד תנאים, צריך לעבור חשיבה מחדש ולהסתכל מחדש על ההתייעלות הכלכלית של מערכת הבריאות.
מיכאל הלברטל: צריכים להפסיק להרעיב את מערכת הבריאות, ולהפסיק עם ריב הגלדיאטורים על השמיכה הקצרה.
מיכאל הלברטל: אין בזה שום חדשנות, יוזמה, או בשורה למדינת ישראל.
מיכאל הלברטל: בתוך חוק ה-Cap יש כל מיני חלקים.
מיכאל הלברטל: תוספת המקורות לחוק ה-Cap כרגע היא שולית לחלוטין.
מיכאל הלברטל: לכן מנהלי בתי החולים הממשלתיים - - -
עפר שלח: שאלת הבהרה: אתם, וניקח אותך כנציג של כל בתי החולים, אתם מתנהלים בתוך הדיון מול משרד הבריאות או מול הבריאות והאוצר יחד, איך זה עובד, זה כמו ועדת סל?
מיכאל הלברטל: צריך להיות הליך מסודר של שימועים וכל הדברים האלה, שהיו לפני שישה חודשים מנותקים מהמציאות החדשה.
מיכאל הלברטל: כרגע גילינו לפני שבועיים להפתעתנו שיש הצעת תיקון חוק קיימת.
מיכאל הלברטל: כל 11 מנהלי בתי החולים הממשלתיים, אני מייצג את מנהלי בתי החולים הממשלתיים הכלליים, אנחנו הקמנו קול צעקה, הודענו שהחוק הזה לא מקובל עלינו.
מיכאל הלברטל: אנחנו גרמנו לשיח מול משרד הבריאות שהוא איתנו בצורה כזו או אחרת.
מיכאל הלברטל: אמרנו לאוצר שאנחנו לא מקבלים את חוק ה-Cap, אין בו בשורה, ובעצם אין שום תוספת משמעותית.
מיכאל הלברטל: אנחנו מדברים על חוק שיהיה ארבע שנים וברגע שהוא יעבור אז לא יהיה דיון יותר לגבי מחשבה אחרת.
מיכאל הלברטל: אנחנו מתנגדים קטגורית לחוק ה-Cap הנוכחי.
מיכאל הלברטל: בחוק הנוכחי יש תוספת הנחות משמעותית מאוד לקופות, הקונספט של הגדלת ההנחות הוא מוטעה מיסודו.
מיכאל הלברטל: הנושא הזה שמסתכלים על כל העבודות שעשו, כולל הכנסת, על החוסרים של מערכת הבריאות.
מיכאל הלברטל: ההנחות שניתנות במסגרת חוק ה- Cap זה החוסר שקיים בתוך מערכת הבריאות.
מיכאל הלברטל: אנחנו חושבים שהתוספת למערכת צריכה להיות גדולה, לפתור את בעיות המחלקות הפנימיות אבל לא רק, את המוכנות שלנו לחירום, את תוספת כוח האדם, ובעצם כל הכספים שמגיעים לתוך התהליך הזה הם שוליים לחלוטין.
מיכאל הלברטל: פשוט נעשה פה תהליך שתוך כדי שאנחנו עוסקים בקורונה נעשה ניסיון להעביר משהו מהיר שאיננו מקובל על מנהלי בתי החולים הממשלתיים.
עפר שלח: אתה יכול לתרגם לנו את זה למספרים או לאחוזים, תוכל לתת את רמב"ם כדוגמה, או שתרצה לתת בשם כל בתי החולים.
עפר שלח: נרצה לדעת נתונים.
עפר שלח: אני מבין לגמרי את הבעיה שיש לכם, אני מקבל אותה ומסכים לה.
עפר שלח: אני מבין שיש בעיה עם השיטה, אבל אשמח שנתרגם את זה לפרקטיקה.
מיכאל הלברטל: בפרקטיקה התוספות של חוק ה- Cap, זו ההתחלה, צריך להבין שגם חוק ה Cap-אמור לתת - - - בשנה הראשונה, ואט אט הוא נשחק במשך השנים.
מיכאל הלברטל: אנחנו מכירים, כבר מהשנה הראשונה, שהתוספת היא עשרות מיליונים בודדים אחרי שעושים את כל הקיזוזים לתוך המערכת.
מיכאל הלברטל: תוספת סכום לפנימיות שמתחלקת בין כל המערכת ובין השאר גם צריכים להגיד, למרות שאני לא מייצג אותם, הבעיה היא שחוק ה- Capמנסה לפתור את הבעיה של בתי החולים הציבוריים שהיא בעיה אמיתית ולא מסתכלת על כל המערכת.
מיכאל הלברטל: זה לא בית החולים רמב"ם, זה לא בית חולים כזה או אחר, זו הבשורה לאזרחי מדינת ישראל.
מיכאל הלברטל: איכות השירות הרפואי שהם יקבלו בשנים הקרובות כתוצאה מהחוק הזה תהיה לקויה.
מיכאל הלברטל: תהיה ירידה באיכות הטיפול הרפואי משום שמשאבי המערכת יצטמצמו כל הזמן, זו תקלה חמורה.
מיכאל הלברטל: המערכת קיבלה השנה הרבה מאוד כספים בגלל הצורך להתמודד עם הקורונה.
מיכאל הלברטל: אם אתה יכול לומר מה מזה יישאר או שאולי תהיה תמונה הפוכה, אולי בעצם, אם אנחנו נכנסים חזרה לתוך מערכת רגילה בלי תוספות, גם תאבדו דברים כתוצאה מזה שהייתה שנה מיוחדת והיו הוצאות.
מיכאל הלברטל: אתן לדוגמה את סוגית כוח האדם שדיברנו עליה לא פעם.
מיכאל הלברטל: כביכול, תוספות כוח האדם אמורות להישחק על ידי זה שלא ייכנסו אנשים, כאשר יפרשו אנשים אז לא יחליפו אותם.
מיכאל הלברטל: האם יש סכנה שלא רק שלא יהיה לכם יותר אלא שיהיה פחות.
מיכאל הלברטל: לגמרי כן, מפני שבעצם קיבלנו הרבה כספים לשם התשתיות.
מיכאל הלברטל: אם היה האירוע כפי שחששנו שיהיה ב-1 בפברואר, למערכת הבריאות הישראלית לא היה מענה.
מיכאל הלברטל: ששת החודשים שאיכשהו הצלחנו לנהל קיבלנו דברים לא מעטים בנושא התשתיות והציוד, קיבלנו תוספת כוח אדם עד יולי 2021, תוספת כוח האדם שהתקבלה תתאדה ביולי 2021 מפני שאין המשכיות של הדבר הזה.
מיכאל הלברטל: רופאים מתחילים התמחות אז אי-אפשר להוציא אותם וזה גורם לכך שלא נוכל לקבל בהמשך צוותים חדשים.
מיכאל הלברטל: בעצם יקזזו לנו את הצוותים הרפואיים.
מיכאל הלברטל: למעשה, לא למדנו כלום מהאירוע של 2020.
מיכאל הלברטל: כמובן שצריכים להסתכל אחורה, וצריכים ועדות בדיקה וחקירה כדי להבין איך הגענו לאירוע הזה.
מיכאל הלברטל: כרגע, אנחנו לא לומדים קדימה ולא עושים שום שינוי.
מיכאל הלברטל: הסמכות, לחלוטין, נשארה בידי האוצר.
מיכאל הלברטל: האחריות – עלינו.
מיכאל הלברטל: זה פער בעייתי ולכן אנחנו חושבים שהאירוע הזה הוא לא תקין, צריכים לחשוב אחרת, אנחנו עושים כל מאמץ לטרפד אותו.
מיכאל הלברטל: לדעתנו צריך להמשיך את החוק הקיים גם בחודשים הקרובים עם תוספות כאלו ואחרות, ולהקים ועדה רצינית שתסתכל על ההתחשבנות הכלכלית של מערכת הבריאות ותבצע חשיבה מחדש, להביא בשורה, ללמוד מהטעויות, להבין שאנחנו לא יכולים להמשיך ככה, זו המחויבות שלנו.
עפר שלח: אני מבקש לדבר עם פרופסור יורם וייס, מנהל בית החולים הדסה הר הצופים.
יורם וייס: שלום לכולם.
עפר שלח: שלום לך, אתם בית חולים פרטי-ציבורי, היו לכם, ועסקנו בזה גם בוועדת הקורונה, לא מעט בעיות תזרימיות במהלך השנה שנבעו מזה שאצלכם ההשפעה של עצירת הפעילות האלקטיבית הייתה משמעותית במיוחד.
עפר שלח: איפה אתם עומדים אל מול מה שאתם שומעים על התוכניות התקציביות להמשך.
עפר שלח: נבקש שתעגן את דבריך במספרים ככל האפשר.
יורם וייס: משבר הקורונה היה מבחינתנו משבר משמעותי ביותר, שמעתם את זה גם בפעמים הקודמות.
יורם וייס: אני לא רוצה להתייחס למשבר עצמו.
יורם וייס: אומר את מה שאמר גם חברי, מיקי הלברטל, שהכספים שקיבלנו עבור הקורונה והעזרה שקיבלנו מהמדינה עבור הקורונה אינם פותרים את הבעיה של להסתכל קדימה.
יורם וייס: אני אנסה לשים את הדגש על העתיד ועל הצעת החוק שמונחת בפני הוועדה ואנחנו מעורבים בה.
יורם וייס: אני לא מסכים עם מיקי שהוא חושב שהחוק הזה יפתור את הבעיה של בתי החולים הציבוריים, ייתכן שלא הבנתי נכון את דבריו.
יורם וייס: בתי החולים הציבוריים חושבים שהצעת החוק הזו היא בעייתית עבורם, בדיוק כמו לבתי החולים של המדינה.
יורם וייס: דוגמה במספרים: הדסה מספקת היום לסל הבריאות שירותים בסך שני מיליארדי שקלים בשנה.
יורם וייס: מתוך סכום זה אנחנו היום נותנים הנחה ממוצעת של 20% לקופות החולים.
יורם וייס: קרי: אנחנו לפחות 400 מיליון שקלים נותנים כהנחות לקופות החולים.
יורם וייס: אתם צריכים להבין שאם המדינה מציעה לנו תמיכה ב-100 מיליוני שקלים אז יש פה דלתא שלא מסתדרת.
יורם וייס: תזכיר ההצעה שמונחת בפניכם מבקש להמשיך ולהפריט 20% מהמחירים שהמדינה קבעה כמחירי השירות שאנחנו צריכים בעזרתם להיות מסוגלים לתת את השירות.
יורם וייס: המדינה כופה עלינו נתינת הנחות לקופות ובעצם גורמת לנו לבעיה תזרימית ואף להפסדים שנובעים מעצם ההנחות שהמדינה דורשת מאיתנו לתת באמצעות הצעת החוק הזו.
יורם וייס: אני חושב שאחרי משבר הקורונה – ופה אני מחזק את דברי מיקי – המדינה צריכה לעשות חשבון האם אנחנו רוצים לנסות אחת ולתמיד לעגן ולסדר את הבעיה התפעולית של בתי החולים במדינת ישראל, להביא אותם לכך שהם לא יהיה באופן קבוע במצב של חסר תזרימי ובמצב תמידי של סכנת פשיטת רגל.
יורם וייס: תזכרו שבניגוד לבתי החולים הממשלתיים, אנחנו פועלים כחברות ללא מטרות רווח.
יורם וייס: כשאנחנו נמצאים בחסר תזרימי ובהפסדים זה משפיע מיד על כל המאזנים הכספיים שלנו ויש לזה השפעות מאוד משמעותיות על כל נותני השירותים שאנחנו נעזרים בהם.
יורם וייס: אני מבקש שהוועדה תשקול לסייע לנו בהבאת הבעיה הזו מול רשויות המדינה, ותעזור לנו להסביר שבצורה הנוכחית יהיה לנו קשה מאוד להמשיך להתנהל.
עפר שלח: אני אפנה עוד מעט לנציגי האוצר והבריאות.
עפר שלח: זה הרי מצב בלתי-אפשרי שמצד אחד יש כאן טיפולים תחת מחיר בפיקוח ומצד שני על פותחים משא ומתן על גובה המחיר.
עפר שלח: זה נראה יצור היברידי מוזר.
עפר שלח: אני שואל מה יקרה אם אתה תגיד שבית החולים שלך לא נותן הנחות כי הוא לא עומד בזה, כי לא מפצים אתכם.
עפר שלח: או שתגידו שאתם נותנים הנחות רק בשיעור כולל שמקביל לגובה ההנחה הניתנת על ידי המדינה.
עפר שלח: מה יעשו קופות החולים במקרה כזה?
עפר שלח: יפנו חולים למקומות אחרים?
יורם וייס: קופות החולים יכולות להפנות חולים למקומות אחרים.
יורם וייס: אנחנו יודעים היטב שזה יכול להיעשות וזה קרה גם בעבר.
יורם וייס: אתה מבקש ממני לעשות דבר שאני, כאזרח שומר חוק וכפוף לממשלה ולכנסת, לא יכול לעשות.
יורם וייס: אני לא חושב שאני יכול להפר חוק שהמדינה ביקשה ממני לקיים.
יורם וייס: אני יכול לומר שאיני מוכן לקבל את הדבר הזה, אבל כך אני אפר חוק וגם הקופות יפנו לבתי חולים ממשלתיים שבהם המדינה סוגרת את החשבון בסוף השנה, ולכן בתי החולים הממשלתיים, כשהם יהיו בחסר של 100 מיליון או יותר בסוף השנה – המדינה תסגור את החוב הזה באופן אוטומטי.
יורם וייס: בבתי החולים הציבוריים, ואני אומר את זה בצער רב, ברור לי שאין לאוצר כוונות רעות, אבל אנחנו נשארים במצב של מצוקה תזרימית ושל גירעון מתמשך.
יורם וייס: זה משפיע על הפעילות שלנו בהווה וגם יכולתנו לתכנן את הפעילות העתידית.
עפר שלח: צריך להזכיר שהמדינה סגרה חוב של הדסה.
עפר שלח: הייתי חבר ועדת הכספים כשזה קרה.
עפר שלח: בסוף זו רק שאלה כמה מוציאים את הנשמה בדרך לזה.
יורם וייס: איני רוצה לפתוח את הנושא.
יורם וייס: הבוס שלי מכנה את התהליך הזה "הסכם לשום מקום, כינוי קולע, אבל אני לא רוצה לפתח את זה כרגע.
יורם וייס: אני חושב שהיה מה שהיה לפני שש שנים, זה נעשה וצריך להסתכל קדימה.
יורם וייס: היום הדסה הוא לא באותו המקום כמו לפני שש שנים, הוא בית חולים מאוד יעיל, יעידו על כך משרדי האוצר והבריאות.
יורם וייס: הם יודעים זאת כי אנחנו שקופים לחלוטין כלפיהם, אנחנו שקופים יותר מבתי החולים הממשלתיים בכל דבר שאנחנו עושים, כולל בנושאי הרפואה הפרטית, הכול שקוף והכול ידוע.
יורם וייס: אין שום דבר שלא ידוע להם.
יורם וייס: אני אומר שאין לנו מה להסתיר ולכן אנחנו אומרים שהיום אנחנו בית חולים רזה שעובד קשה, אנשים עובדים פה קשה ועושים את עבודתם נאמנה, אני חושב שהאירוע של הקורונה הוכיח שלא רק שהמשכנו לעשות פעילות רגילה אלא טיפלנו גם ביותר מ-150 חולי קורונה, בית החולים שטיפל בהכי הרבה חולי קורונה במדינת ישראל, וביותר מ-30 חולי טיפול נמרץ בזמן נתון, בלי לצמצם פעילות בבית החולים הרגיל.
יורם וייס: לאור כל האמור לעיל אני אומר שוב שהפעם אנחנו לא ניגשים כאנשים שמרגישים שעשו משהו לא טוב.
יורם וייס: אני חושב שבית החולים הדסה הוא היום בית חולים שמתנהל בצורה מאוד טובה.
יורם וייס: הבעיה שיש לבית החולים נובעת כולה מגורמים חיצוניים, אני מקווה מאוד שגם משרדי האוצר והבריאות יכירו בזה.
יורם וייס: הבעיה הזאת היא של כל בתי החולים הציבוריים במדינת ישראל.
יורם וייס: כולנו רזים וקשה לנו מאוד לתפקד.
עפר שלח: רות רלבג משירותי בריאות כללית, שלום.
עפר שלח: לצורך העניין את לא מייצגת בית חולים אחד אלא את כולם.
רות רלבג: אכן, אני מייצגת 53% מהאוכלוסייה במדינת ישראל, 50% מהרכש בבתי החולים הממשלתיים, ושליש ממערכת האשפוז הציבורית בישראל.
עפר שלח: תני לנו תמונת מצב.
רות רלבג: אני שומעת את הדיון.
רות רלבג: בעיני, לפחות על לרגע הזה הוא מאוד לא מאוזן.
רות רלבג: בסופו של דבר נתנו דעתם גדולים ממני בכתב ובעל פה בוועדות שונות והסבירו שיש מחסור כספי במערכת הבריאות בישראל.
רות רלבג: זה יוצר הרבה בעיות, זה מגדיל את המערכת הפרטית, זה מייצר תורים, זה מייצר כל מיני בעיות.
רות רלבג: זה לא הנושא שדנים עליו הבוקר, דוקטור הלברטל דיבר על נוסחת התחשבנות בין קונים למוכרים.
רות רלבג: לנוסחה זו אין דבר וחצי דבר בנוגע למקורות.
רות רלבג: בסופו של יום אין תקציב מדינה, לכשיהיה תקציב מדינה, יהיה מה שקיים בדרך כלל – הסכם בין הבריאות לאוצר – שבו ידונו על תוספת מיטות ותקנים וגם על תוספות לקופות החולים.
רות רלבג: ידונו על הסכמי ייצוב, קידומים לסל, ורכיבים שקשורים בקונים של השירותים ומי שאמונים במסגרת חוק הביטוח הממלכתי על הספקת שירותי בריאות לציבור על פי חוק.
רות רלבג: צריך לזכור שנוסחת ה-Cap, חבריי יודעים זאת וגם יושב-ראש הוועדה, שהייתי סמנכ"ל כספים של משרד הבריאות ועשית את ה- Capבעצמי במשך שש שנים.
רות רלבג: הייתי תשע שנים סמנכ"ל כספים של שערי צדק כך שאני מכירה גם את הצד של בתי החולים.
רות רלבג: ה- Capהזה הוא נוסחה של התחשבנות.
רות רלבג: מצב שלא יוארך ה- Capהזה אחרי עבודה של שנתיים, האמירה של דוקטור הלברטל כאילו לא ידעו היא אבסורד בעיני.
רות רלבג: בתי החולים הממשלתיים שהבעלים שלהם זה משרד הבריאות, והוא זה שמייצג אותם בניגוד עניינים – ואת זה כולם יודעים – הוא זה שהיה חלק מהוועדה הבין-משרדית שמונתה על ידי מנכ"ל משרד הבריאות בהסכמת שני המשרדים ושנתיים דנה בכללי ההתחשבנות.
רות רלבג: כללים אלו מנסים להביא הסדרות של כיווני תמריצים לקונים ולמוכרים וזה מנסה גם לשמור על האיזון של המקורות.
רות רלבג: כמו שאמרתי, תוספות לשני הצדדים מקומם בתקציב המדינה ובהסכמים שבין הבריאות לאוצר.
עפר שלח: אני שומע אותך וברור לי שאת חובשת גם את כובע המוכר וגם את כובע הקונה.
רות רלבג: נכון.
עפר שלח: אתם גם קופת חולים וגם בעלים של בתי חולים.
עפר שלח: אני שואל אותך בכובע של בעלים של בתי חולים: האם בהבנתך את מה שמסתמן תהיה בעיה לבתי החולים של הכללית לספק את שירותי הרפואה שהם אמורים לספק וגם להרוויח או לעמוד ביעדים התקציביים בהינתן מה שאת יודעת בשנה הקרובה ובשנים שאחריה.
רות רלבג: אנחנו מסתכלים על עצמנו כמוסד בריאות שמחזיק שליש מהאשפוז ו-53% מהקהילה.
רות רלבג: אנחנו נותנים במה לבתי החולים שאני מזדהה איתם והם כולם קולגות שלי.
רות רלבג: בסוף, מערכת הבריאות בישראל היא גם קהילה.
רות רלבג: אפילו בקורונה טופלו 95% מהחולים בקהילה.
רות רלבג: לקהילה אין מקום בדיון הנוכחי וזה האבסורד.
רות רלבג: הוועדה הבין-משרדית עבדה במשך שנתיים והזמינה את כל הצדדים להציג את עמדתם.