GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי סעד: ראוי לתת להם מענה הולם ומכובד.
אלעזר שטרן: זה בעיקר עולים מחבר העמים?
צחי סעד: נתקדם לנושא הבא, הגורם המתכלל.
צחי סעד: בדוח הקודם נמצא כי בתחום הסיוע לניצולי השואה חסרה יד מכוונת וגורם מתכלל בעל ראייה ממלכתית.
צחי סעד: אף שהרשות, בהיותה הגורם האמון על תחום הטיפול בניצולי השואה, היא אינה משמשת גורם מתכלל לבחינת הסיוע הכולל שנותנים משרדי הממשלה וגורמים חוץ ממשלתיים לניצולי השואה.
צחי סעד: הומלץ כבר בדוח הקודם שהרשות תשמש כגורם מתכלל נוכח הניסיון הרב שנצבר, המנגנונים שפתחה והידע הרב שברשותה.
צחי סעד: גם בדוח המעקב הנוכחי אנחנו ממליצים לבחון שוב את התועלת שבהרחבת תחומי האחריות והסמכות של הרשות כגורם מתכלל שיוזם תיאום והנגשה של כלל פעולות הסיוע לניצולי השואה.
צחי סעד: במידת הצורך גם לתת לה את הסמכויות המתאימות שאולי לא נמצאות ברשותה.
צחי סעד: נציין שב-2017, בעקבות הדוח הקודם התקבלה החלטת ממשלה ונקבע שיוקם צוות בין-משרדי ברשות סגן שר האוצר.
צחי סעד: נציג בכיר ממשרד ראש הממשלה ירכז את עבודת הצוות ויתכלל את פעולות הממשלה בתחום הטיפול בניצולי השואה.
צחי סעד: במעקב עלה שהצוות הבין-משרדי האכן הוקם והתחיל לפעול אך עם זאת, הוא אינו מקיים פגישות שוטפות ויש אי ודאות לגבי המשך קיומו.
צחי סעד: בתקופה של השנתיים האחרונות מן הסתם העסק הזה עוד במצב פחות מיטבי.
צחי סעד: המלצנו שהצוות הבין-משרדי צריך להמשיך ולפעול להקמת נקודת מענה אחת שתרכז את הטיפול בניצולי שואה ולעגן ולהבטיח את המשך פעילותו השוטפת של הצוות כדי שהטיפול בעניינם של הניצולים יהיה רציף ויעיל.
אלעזר שטרן: צחי, אם אני מפרשן קצת את שתי ההמלצות האחרונות שדיברת עליהן, מצד אחד, הרחבת תחומי האחריות של הרשות כגורם מתכלל ומצד שני, ראש הצוות זה סגן שר האוצר.
אלעזר שטרן: זה שתי מסקנות מאותה משפחה.
צחי סעד: זה בהחלטת ממשלה.
צחי סעד: כל עוד הממשלה הולכת על המודל הזה של צוות בין-משרדי אז שתמשיך להפעיל אותו.
יעל מבורך: אני רק אתקן.
יעל מבורך: היום מי שעומד בראש הצוות זה השר לשוויון חברתי.
מיכל וונש: בדיוק על זה יש לי שאלה.
גליה מאיר אריכא: מי שמתכלל בפועל את הצוות זה הרשות לזכויות ניצולי שואה.
אלעזר שטרן: אני מבין את הבלאגן.
מיכל וונש: בהקשר הזה, יש לי שאלה לקראת יום השואה הבינלאומי ואני אשמח גם אם מבקר המדינה יוכל לענות.
מיכל וונש: מסתמן שב-6 השנים האחרונות, כשזה נמצא במשרד לשוויון חברתי, יש פער מאוד גדול בשליש מסכומי הכספים, השילומים, שמגיעים בעצם ממזרח גרמניה.
מיכל וונש: זה מיתרגם ל-17 מיליארד דולר שלא נדרשים על-ידי המשרד וזה בסמכות המשרד לדרוש אותם.
מיכל וונש: זה שליש מהכספים של השילומים שלא נדרשו מעולם.
מיכל וונש: זה נוגע גם, כמובן, גם להשבת רכוש.
מיכל וונש: אני מחזיקה פה איזה מאמר שהתפרסם - - -
אלעזר שטרן: מיכל, את נכנסת פה לנושא אחר.
מיכל וונש: לא, זה בדוח מבקר המדינה, אדוני היושב-ראש.
מיכל וונש: זה הזמן להעלות את זה.
מיכל וונש: אני חושבת שמבקר המדינה שנמצא פה יוכל להתייחס גם לזה.
מיכל וונש: נכון שזה לא קשור ישירות - - -
אלעזר שטרן: הוא יישאר איתנו.
אלעזר שטרן: אני מכיר את הסוגייה הזאת, היא גם היתה בתקשורת בשבוע האחרון.
מיכל וונש: כמו שאמרתי, זה פורסם פעם ראשונה ודוח מבקר המדינה אמור להתייחס לכך.
מיכל וונש: אני חושבת שזה קשור לגורם המתכלל או לאי הגורם המתכלל.
מיכל וונש: אני אשמח אם הוא יתייחס לכך.
אלעזר שטרן: תתייחסו לזה אחר-כך.
אלעזר שטרן: צחי, בבקשה.
צחי סעד: נמשיך הלאה.
צחי סעד: אנחנו מדברים פה על שטח הפעילות של הרשות.
צחי סעד: בשנים האחרונות ניסו בהזדמנויות שונות להעביר את שטח הפעילות של הרשות לניצולי שואה למשרדי ממשלה אחרים, לרבות משרד הרווחה והמשרד לשוויון חברתי.
צחי סעד: אנחנו הצבענו בדוח הקודם שניצולי שואה וארגונים שתומכים בהם התנגדו לכך נחרצות.
צחי סעד: כך גם גורמים שונים בממשלה ובכנסת.
צחי סעד: צריך לציין שיש יתרונות וחסרונות לכל האפשרויות האלה, אבל בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כי לא נותרו למדינת ישראל שנים רבות כדי לסייע לאוכלוסיית ניצולי השואה.
צחי סעד: משרד מבקר המדינה העיר כי לנוכח הזמן ההולך ואוזל יש לטפל באוכלוסייה זאת במלוא המרץ, ללא שינויים דרמטיים או זעזועים ארגוניים שעלולים להביא לעיכוב בטיפול ולפגיעה בניצולים בערוב ימיהם אלא תוך טיוב השירות והסיוע הניתן להם בתקופה האמורה.
צחי סעד: אני אגיד רק שמשרד מבקר המדינה בדרך-כלל לא מתערב בסוגיות כאלה של העברת תחומי פעילות ממקום למקום.
צחי סעד: בהקשר הספציפי הזה, בגלל הנסיבות המיוחדות, גם של האוכלוסייה וגם של דחיפות העניין מבחינת הזמן, הוא מצא לנכון להעיר את ההערות האלה בדוח.
צחי סעד: נמשיך הלאה ונצביע על כמה נקודות לשימור שצוינו לחיוב בדוח.
צחי סעד: אחד, הגדלת זכויות הניצולים.
צחי סעד: מאז הביקורת הקודמת הוגדלו הזכויות שניתנו לקבוצת הניצולים שכבר הוכרו בעבר ומעגל הזכאים הוגדל על-ידי הרשות ומשרד האוצר בשנים 2017-2019.
צחי סעד: לגבי שיתוף מידע בין הגופים שנותנים שירות לניצולים.
צחי סעד: בביקורת הקודמת נמצא כי שיתוף הפעולה בין הביטוח הלאומי, הרשות, משרד השיכון, משרד הרווחה והקרן לרווחה, אינם מעבירים ביניהם מידע במידה מספקת.
צחי סעד: במעקב עלה שהשתפרה מאוד העברת המידע בין הגופים בהשוואה למה שהיה קודם לכן.
צחי סעד: בנושא מענק לניצולים מהחברה להשבת רכוש עלה שאחרי שנסגרה החברה להשבה, הרשות קיבלה עליה את מתן המענק השנתי לניצולים במקום החברה שנסגרה.
צחי סעד: נזכיר רק שבהקשר של שיפוץ דירות אין עדיין מי שעושה את הפעולות שעשתה החברה בשעתו.
אלעזר שטרן: פה אין לכם המלצה?
יעל מבורך: פה יש לי עדכון בנושא, משהו חדש שהרשות מובילה.
צחי סעד: אני מסכם בשקף הבא.
צחי סעד: יחסה של המדינה אל ניצולי השואה אל מול יחסה של כלל החברה לקשישים.
צחי סעד: הזמן שנותר לסייע לניצולים החיים בקרבנו הולך ואוזל.
צחי סעד: לפיכך יש לבצע ללא כל דיחוי ולא זעזועים מערכתיים את התיקונים הנדרשים כדי שניצולים יוכלו לחיות את חייהם בכבוד ויקבלו את ההכרה שהם ראויים לה.
צחי סעד: בשקף הבא אפשר לראות רק דוגמה שממחישה חזותית את רמת תיקון הליקויים וכמו שאפשר לראות בשקף הזה ובשקף שאחרי, חלק מהליקויים תוקנו, חלקם במלואם, חלקם לא תוקנו והצגנו את זה כרגע במצגת.
צחי סעד: עד כאן תמונת המצב.
אלעזר שטרן: צחי, תודה.
אלעזר שטרן: אני מברך גם לוחם ותיק לזכויות ניצולי השואה שעושה את המלחמות בוועדת הכספים, חבר הכנסת מיקי לוי, שהצטרף אלינו.
אלעזר שטרן: מיקי, תודה.
אלעזר שטרן: צחי, אתה נציג משרד מבקר המדינה.
צחי סעד: ברשותך אציין שנמצא איתנו גם מנהל האגף שאחראי על הנושא הזה אצלנו, מר דוד בר, סגן מנהל האגף נתן שטיבלמן ומנהל הביקורת אלי מרדר.
צחי סעד: הם כולם הצוות שעסק בנושא הזה.
צחי סעד: כמו שאמרתי, המשרד מייחס לזה חשיבות ועוסק בזה באורח מתמשך לאורך השנים.
אלעזר שטרן: אנחנו מודים גם מכאן לצוות כולו.
אלעזר שטרן: אין ספק שהתייחסות המיוחדת הזאת של משרד המבקר לניצולי השואה ראויה להערכה.
מיכל וונש: האם אפשר התייחסות ספציפית לנושא של הכספים ממזרח גרמניה ושל השבת רכוש שנמצאים בסמכות המשרד לשוויון חברתי?
מיכל וונש: אני חושבת שמשרד מבקר המדינה נתן את דעתו גם על כך.
מיכל וונש: אני לא ראיתי התייחסות.
מיכל וונש: אתה אומר שזה לא הנושא, אבל זה הנושא.
צחי סעד: זה לא היה בדוח המבקר.
מיכל וונש: אני חושבת שכן.
אלעזר שטרן: את יכולה לשאול אותו.
מיכל וונש: האם אפשר התייחסות למה שבדקתם בנושא לסכומים ממזרח גרמניה והשבת הרכוש המתווה, מה שבעצם נמצא בסמכות המשרד לשוויון חברתי.
צחי סעד: הנושא הזה מטופל על-ידי המשרד שלנו.
צחי סעד: הוא לא טופל במסגרת הדוח הזה שעסק בטיפול ניצולים עצמם.
צחי סעד: נעשית היום ביקורת בנושא הזה על-ידי משרדנו.
צחי סעד: היא עומדת להסתיים באמצע החודש הזה ולהיות מוגשת גם לוועדה וגם לממשלה.
צחי סעד: היא תתפרסם רק בעוד כחודשיים וחצי.
צחי סעד: יש דוח בנושא הזה ולכן לא הייתי רוצה להתייחס לזה.
מיכל וונש: הבנתי, תודה רבה.
מיכל וונש: אני חושבת שזה מאוד חשוב, אדוני היושב ראש, שתדע לעקוב אחרי הפרסום של הדוח הזה.
אלעזר שטרן: אני מודה לך.
אלעזר שטרן: תודה על השאלה וגם להתייחסות.
אלעזר שטרן: אנחנו עוברים לרשות.
גליה מאיר אריכא: תודה לך היושב-ראש על הדיון החשוב הזה.
גליה מאיר אריכא: תודה גם למבקר המדינה, לצחי ולכל הצוות שלו שאנחנו מכירים היטב.
גליה מאיר אריכא: יש לי המון כבוד והערכה לכל מי שמלווה את נושא הטיפול בניצולי השואה ומכיר אותו לעומק.
גליה מאיר אריכא: אמנם זה יחסים של מבקר ומבוקר אבל מבחינתי פה אנחנו באותו צד.
גליה מאיר אריכא: כולנו נלחמים בשביל הניצולים וכולנו מובילים נושאים בשביל הניצולים.
גליה מאיר אריכא: מבחינתנו דוח מבקר המדינה הוא מנוף להמשיך ולהוביל נושאים לטובת ניצולי השואה.
גליה מאיר אריכא: כן יש לי הרבה חידושים והרבה נושאים שאני רוצה להוסיף ולחדש לכם לגבי פעילויות הרשות לזכויות ניצולי שואה.
גליה מאיר אריכא: (מוצגת מצגת) אני רק אומר שהרשות לזכויות ניצולי שואה מתכללת את הצוות הבין-משרדי ואנחנו מוליכים שיתופי פעולה עם שורה ארוכה של משרדים.
גליה מאיר אריכא: גם בתחום של התאמות דיור יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הבריאות ועם משרד השיכון.
גליה מאיר אריכא: בחשיבה שלנו וביוזמה שלנו אנחנו מסדירים מסלול ירוק לניצולי שואה לקבלת מענקים כספיים ממשרד השיכון.
גליה מאיר אריכא: אנחנו פועלים להסרת חסמים בירוקרטיים שונים, אם זה מרפאים בעיסוק, שהרשות תתקשר איתם, אם זה הסרת החסם של פתיחת חשבון בבנק למשכנתאות.
גליה מאיר אריכא: אנחנו פנינו לחשב הכללי והוא איתנו בנושא הזה.
גליה מאיר אריכא: ישנם גם חסמים של ביצוע והנגשה בפועל שגם הם מול משרד השיכון.
גליה מאיר אריכא: זאת יוזמה שלנו.
גליה מאיר אריכא: אנחנו לא מדברים על שיפוץ קוסמטי של דירות, אנחנו מדברים פה על הנגשה ממש.
גליה מאיר אריכא: ניצולים שזקוקים להרחבת פתחים, שזקוקים להפוך את האמבטיה למקלחון, ניצולים שלא יוצאים מהבית ואנחנו רוצים לשים להם מעלון.
גליה מאיר אריכא: אנחנו מדברים פה על צרכים חיוניים וזה מערך שאנחנו בונים ברשות לזכויות ניצולי שואה.
גליה מאיר אריכא: בנוסף אנחנו עסוקים באיתור ומיפוי של עריריים ומרותקים לביתם.
גליה מאיר אריכא: זה גם שיתוף פעולה עם משרד הרווחה, עם ביטוח לאומי ועם משרד הבריאות.
גליה מאיר אריכא: אנחנו עושים הצלבה של רשימות.
גליה מאיר אריכא: אנחנו במחשבה מאוד מעמיקה עם הביטוח הלאומי, איך לאתר אותם לפי נקודות תלות בזולת, לפי ניקוד ניידות שיש לניצולי השואה.
גליה מאיר אריכא: אנחנו נגיע אליהם ואנחנו מגבשים תוכניות משותפות לאוכלוסייה הזאת.
גליה מאיר אריכא: גם זה קשור לדוח מבקר המדינה ואנחנו עושים את זה עם קשר ובלי קשר וגם את זה אנחנו מובילים.
גליה מאיר אריכא: יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הפנים בנושא הנחות לארנונה לנזקקים.
גליה מאיר אריכא: אתם כבר ותיקים בנושא.
גליה מאיר אריכא: אתם יודעים שאנחנו מטפלים בכ-200,000 איש לפי הסדרים שונים בתקציב של 5.5 מיליארד שקלים.
גליה מאיר אריכא: יש לנו 68,000 מקבלי מענק שנתי.
גליה מאיר אריכא: מתוכם, לצערנו 70% הם מקבלי הבטחת הכנסה.
גליה מאיר אריכא: זה נושא שבהחלט אנחנו נעלה אותו, כמובן ברגע שיתאפשרו דיוני התקציב.
גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים להרחיב את המענה לאוכלוסייה הזאת.
גליה מאיר אריכא: עם האוכלוסייה הזאת הלכנו כברת דרך.
גליה מאיר אריכא: זאת אוכלוסייה שבעבר לא הוכרה בחקיקה והסיוע שהיא קיבלה היה רק דרך הקרן לרווחה.
גליה מאיר אריכא: ב-2014 הכנסנו את ההכרה באוכלוסייה הזאת, הכנסנו את המענק השנתי, פטור מתרופות, מקבלים תוספת שעות סיעוד לסיעודיים ביניהם.
גליה מאיר אריכא: בהחלט התקדמנו ואני מאוד מקווה שבדיוני התקציב הקרובים אנחנו נעשה צעד משמעותי נוסף.
אלעזר שטרן: אם ציינת עד 2014 את הקרן לרווחה שרק היא טיפלה בהם, אני רוצה לציין שהשרה לשעבר לימור לבנת, שהיא היום יושבת-ראש הקרן התחברה גם היא בזום והיא נמצאת איתנו.
גליה מאיר אריכא: במסגרת המהלך הבין-משרדי שמוביל הרשות יש לנו שיתוף פעולה נהדר עם הקרן לרווחה נפגעי השואה.
גליה מאיר אריכא: יש להם מנכ"לית חדשה שהיא מאוד קואופרטיבית.
גליה מאיר אריכא: יש לה רעיונות נהדרים והיא שותפה לנושא של הנגשת דיור והתאמות דיור.
גליה מאיר אריכא: יש את הנושא של לחצני המצוקה, שציין דוח מבקר המדינה.
גליה מאיר אריכא: כאן אנחנו הצענו לפתור את הנושא על-ידי הרחבת מבחני התמיכה.
גליה מאיר אריכא: לרשות לזכויות ניצולי שואה יש מבחני תמיכה בלחצני מצוקה.
אלעזר שטרן: המבקר ציין את זה כבעיה של תקציב.
גליה מאיר אריכא: יש בעיה של צינור ויש בעיה של תקציב.
גליה מאיר אריכא: קודם כל, אנחנו פותרים את זה על-ידי צינור ואנחנו הרשות נשמש הצינור.
גליה מאיר אריכא: לגבי בעיית התקציב, מהקרן לרווחה נמסר שכעיקרון התקציב הוא 4 מיליון שקלים, הקרן לרווחה מסרה שהיא יכולה לגייס השנה 3 מיליון.
גליה מאיר אריכא: נשאר עוד מיליון אחד.
גליה מאיר אריכא: היתה חשיבה שהמשרד לרווחה ייתן חצי והמשרד לשוויון חברתי.
גליה מאיר אריכא: עכשיו נאמר שהמשרד לשוויון חברתי מצא מיליון לנושא הזה אבל זה רק לשנה הקרובה.
גליה מאיר אריכא: שנה אחרי זה אנחנו נהיה בדיון תקציבי עם האוצר ונסדיר את הנושא הזה ואני לא חושבת שתהיה בעיה.
גליה מאיר אריכא: מה שכן, זאת קבוצה שצריך לדאוג לה בלי קשר ללחצני מצוקה.
גליה מאיר אריכא: צריך לדאוג לקהילות תומכות שיעטפו אותם.
גליה מאיר אריכא: זה נושא שאנחנו מובילים יחד עם משרד הרווחה.
גליה מאיר אריכא: אנחנו נדון איתם על זה ביום חמישי הקרוב.
אלעזר שטרן: הנושא של לחצני מצוקה הוא באמת בקצה.
גליה מאיר אריכא: החשוב הוא להיות חלק מקהילה תומכת.
גליה מאיר אריכא: עשינו מיפוי של 9,000 הניצולים האלה, לראות מי ביניהם גר באזור שיש בו קהילה תומכת.
גליה מאיר אריכא: לצערי, רובם לא גרים באזור של קהילה תומכת.
גליה מאיר אריכא: מי שכן, אנחנו נעשה תכנית עם משרד הרווחה נעביר אותם להיות חלק מקהילה תומכת.
גליה מאיר אריכא: זה נמצא על השולחן וזה נמצא בעבודה עם משרד הרווחה.
גליה מאיר אריכא: את התקציב אתם מכירים ואת השינויים בתקציב שהיו בשנים האחרונות.
גליה מאיר אריכא: היו גם שינויים במספר הזכאים.
גליה מאיר אריכא: היו החלטות מנהליות והכרנו בכל הקבוצות הנוספות שנכנסו.
גליה מאיר אריכא: גם את זה אתה מכיר היטב.
גליה מאיר אריכא: לגבי היוזמות האחרונות שלנו.
גליה מאיר אריכא: אתה מכיר את הקבוצה של מקבלי הרנטה מגרמניה.
גליה מאיר אריכא: 4,000 איש ניצולי שואה שיקרה לנו מאוד.
גליה מאיר אריכא: באמת כולם מעגל ראשון.
גליה מאיר אריכא: זאת הקבוצה המבוגרת ביותר מבין הניצולים.
אלעזר שטרן: גליה, נדמה לי שההחלטה אז של האוצר על אותה קבוצה על המענק ה-4 שנתי של 2,500 היהע לשנתיים.
גליה מאיר אריכא: לא, זה מתמשך.
גליה מאיר אריכא: הכנסנו את זה לחוק ולא יהיה בזה שום שינוי.
גליה מאיר אריכא: הקבוצה הזאת של מקבלי הרנטה מקבלים מאיתנו מענק - - -
אלעזר שטרן: זה היה הסיכום הראשון בין חבר הכנסת גפני ושלי עם שר האוצר כלון.
גליה מאיר אריכא: נכון, אתה דחפת את זה וזה נכנס לחוק ההסדרים של 2018.
גליה מאיר אריכא: מחוק ההסדרים של 2018 אנחנו משלמים לקבוצה הזאת מענק רבעוני של 2,500 שקלים.
גליה מאיר אריכא: בנוסף, אני מזכירה לך שאנחנו הובלנו הסכם עם גרמניה.
גליה מאיר אריכא: ביוני 2019 חתמנו הסכם עם גרמניה שנותן לקבוצה הזאת תוספות בין 100 יורו ל-400 יורו לפי גובה הרנטה.
גליה מאיר אריכא: מי שיש לו רנטה נמוכה יקבל את ה-400 ומי שיש לו גבוה יקבל סכום נמוך יותר.
גליה מאיר אריכא: יש 6 מדרגות דיפרנציאליות.
גליה מאיר אריכא: גם זה סכום שאנחנו משלמים להם כל חודש.
גליה מאיר אריכא: בנוסף, הרשות לזכויות ניצולי השואה זיהינו שיש תקציב נוסף שאפשר אולי להשתמש בו.
גליה מאיר אריכא: אני לא רוצה להגיד את הסכומים אבל יש תקציב נוסף שאפשר להשתמש בו.
גליה מאיר אריכא: אנחנו ביוזמתנו פנינו למשרד האוצר הגרמני, כי יש לנו הידברות עם משרד האוצר הגרמני על רקע ההסכם וביקשנו להגדיל עוד זכויות לאוכלוסייה הזאת.
גליה מאיר אריכא: בתקופת הקורונה זיהינו צורך בהגברת טיפולים נפשיים.
גליה מאיר אריכא: אתה פנית אלינו בהקשר הזה.
גליה מאיר אריכא: זיהינו צורך בסיוע לדמנטיים כמו שאנחנו נותנים לניצולים שלנו וגם בנושא קצבת אלמנות.
גליה מאיר אריכא: פנינו בנושא הזה.
גליה מאיר אריכא: היו לנו התכתבויות איתם.
גליה מאיר אריכא: אנחנו הסברנו עליהם מה עובר - - -
אלעזר שטרן: לגבי כל מה שציינת עכשיו וההבדלים בין מי שמקבל מגרמניה לבין מי שמקבל ממשרד האוצר, את יודעת את העמדה שלי, שהגיע הזמן שכולם תהיה להם כתובת אחת וממשלת ישראל תעשה את המשאים והמתנים שלה מול גרמניה.
גליה מאיר אריכא: אתה צודק.
גליה מאיר אריכא: אני הקדשתי המון מחשבה לנושא של הקבוצה הזאת.
גליה מאיר אריכא: אני אומרת בכאב לב, זאת קבוצה שאחוז התמותה אצלה כפול מאחרים.
אלעזר שטרן: דווקא בגלל זה.
גליה מאיר אריכא: אתה יודע מה זה דיונים עם משרד האוצר הגרמני וכמה זמן זה לוקח?
גליה מאיר אריכא: הם קובעים לך שזה ייקח 3 סבבים.
אלעזר שטרן: יש אלטרנטיבה.
אלעזר שטרן: בלי קשר למשא ומתן עם גרמניה, בגלל שהקבוצה כל-כך מצטמקת, שהמדינה תגיד שהיא נותנת להם את מה שהיא נותנת לכולם.
גליה מאיר אריכא: זה מה שעשינו בהסכם.
גליה מאיר אריכא: מה עשינו?
גליה מאיר אריכא: סכמנו את כל מה שאנחנו נותנים לניצול מישראל וכל מה שאנחנו נותנים לניצול מגרמניה וראינו מה הפער.
גליה מאיר אריכא: זה 100 עד 400 יורו.
גליה מאיר אריכא: עכשיו אנחנו רוצים לתת להם עוד תוספת.
גליה מאיר אריכא: בגדול, ההסדרים כן מאוזנים.
גליה מאיר אריכא: הייתי שמחה שהם יקבלו מאיתנו את המחלות הנוספות.
אלעזר שטרן: דיברנו על זה.
גליה מאיר אריכא: זה יהיה נושא שאנחנו נעלה אותו, מחלות נוספות וועדות רפואיות.
אלעזר שטרן: אני אומר לך כבר שמה שצריך לעשות זה לקחת את מי שמקבל מגרמניה ואת מי שמקבל מהמדינה, בפרט שמספרם יורד, מה שהם מקבלים, קודם כל המדינה נותנת ואחר-כך נראה.
גליה מאיר אריכא: אני מסכימה איתך לחלוטין.
גליה מאיר אריכא: לגבי הקבוצה הזאת, בגלל שאין לנו זמן, אנחנו רוצים הישגים מידיים.
גליה מאיר אריכא: כבר ראינו את הסכום כזה שהגרמנים יתנו אותו לטובת האוכלוסייה הזאת.
גליה מאיר אריכא: אנחנו נוביל את זה ובהחלט אני מסכימה איתך.
אלעזר שטרן: זאת האוכלוסייה שאולי אם נלך ברחוב ונשאל ילד מה זה ניצול שואה, הוא יגיד שזה הם.
גליה מאיר אריכא: אני אגיד לך יותר מזה.
גליה מאיר אריכא: אתה יודע מה כואב?
גליה מאיר אריכא: שדווקא אלה שהיו במחנות ריכוז, לא היו להם את המסמכים להוכיח לגרמנים את המצב שלהם טרום השואה והם מקבלים את הרנטות היותר נמוכות.
אלעזר שטרן: בגלל זה המדינה צריכה לקחת אחריות.
גליה מאיר אריכא: אני מסכימה איתך במאה אחוז.
גליה מאיר אריכא: אני יכולה להגיד לך עוד עיוות שמתקיים באוכלוסייה הזאת.
גליה מאיר אריכא: בגלל שגרמניה נותנת להם אחוזי נכות נמוכים יותר לעומת הוועדות הרפואיות אצלנו, שתודה לאל שהגענו למצב הזה, שהן מסתכלות אחרת על הניצולים, גם הזכויות שלהם מול גופים אחרים מופחתות יותר.
גליה מאיר אריכא: קח למשל פטור ממס שנותנת רשות המיסים.
גליה מאיר אריכא: אגב, זה מהלך שאנחנו הובלנו יחד עם רשות המיסים, פטור ממס על פנסיות למי שיש לו 90% נכות ומעלה.
גליה מאיר אריכא: אנחנו שלפנו את כל האוכלוסיות והבאנו לרשות המיסים.
גליה מאיר אריכא: אנחנו מדברים פה על החזרים של 11 מיליון שקלים שהתחילו להגיע לניצולי שואה.
גליה מאיר אריכא: האוכלוסייה הזאת היא אותם 4,000 איש שלא יזכו כי אחוזי הנכות שלהם מגרמניה לא מגיעים ל-90%.
אלעזר שטרן: גם אתמול הייתי אצל ניצולת שואה כזאת, "מטופלת" מנגלה.
אלעזר שטרן: פה לפחות יכול לבוא מישהו מהמדינה, להיכנס הביתה לראות ולהבין שלפעמים הטפסים והמספרים לא משקפים את המצב האמיתי.
אלעזר שטרן: זה רק מחזק את מה שאמרתי.
גליה מאיר אריכא: נכון.
גליה מאיר אריכא: אני חושבת שאולי אנחנו בכל מקרה נעשה להם ועדות, נקבע להם אחוזי נכות כדי שמול הרשויות פה יהיה להם את האחוזים שלנו.
גליה מאיר אריכא: הקבוצה הזאת לגמרי בחשיבה אצלנו, רק שתדעו.
גליה מאיר אריכא: יש לנו מיצוי זכויות לניצולים דמנטיים.
גליה מאיר אריכא: אני אומרת את זה כי שמעתי בתקשורת ובחדשות שיש גופים אחרים שמובילים את המהלכים האלה וזה הרשות לזכויות ניצולי שואה גם ביוזמה וגם בביצוע.
גליה מאיר אריכא: על הנגשת דיור כבר דיברנו.
גליה מאיר אריכא: לגבי תיאום טיפול לניצולים עריריים, יש לנו כרגע פרויקטים עם קופת חולים מכבי שמספק מתאמי טיפול לניצולים עריריים בכל ההיבטים הרפואיים, הפארה-רפואיים והחברתיים.
גליה מאיר אריכא: אנחנו מרחיבים את זה לשלושת הקופות האחרות.
גליה מאיר אריכא: לגבי טיפול נפשי.
גליה מאיר אריכא: אנחנו זיהינו עלייה גדולה בפניות לטיפול נפשי בתקופת הקורונה ואנחנו החלטנו על מתן טיפול נפשי מיידי קצר מועד.
גליה מאיר אריכא: כל הניצולים זכאים ל-10 טיפולים מיידיים בלי צורך לקבל אינטק, בלי לחכות חודש וחצי כמו שזה היה.
גליה מאיר אריכא: יש לנו מערך מתנדבים שהרחבנו ואנחנו משתמשים בו לצרכים של הניצולים, אם זה הבאת מזון, ציוד, שינוע ניצולים לחיסונים.
גליה מאיר אריכא: גם את זה אנחנו עושים וקשובים.
גליה מאיר אריכא: גם פנינו לארבעת הקופות והודענו להם שהמערך שלנו עומד לרשותם.
גליה מאיר אריכא: מבחינת הדוח.
גליה מאיר אריכא: כמו שאמרתי, איתור מרותקי בית - - -
אלעזר שטרן: רק עוד דקה.
גליה מאיר אריכא: אנחנו פועלים לאיתור מרותקי בית והתאמות דיור.
גליה מאיר אריכא: לגבי מיצוי בתחום הסיעוד, גם כאן יש לנו שיתוף פעולה עם ביטוח לאומי.
גליה מאיר אריכא: דיור ציבורי, אנחנו בחשיבה ואיסוף נתונים עם משרד הקליטה ועם ביטוח לאומי.
גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים לעשות תיעדוף למי שזקוק להנגשה בתוך הממתינים.
גליה מאיר אריכא: הנחה בארנונה.
גליה מאיר אריכא: גם כאן אנחנו עושים הערכה תקציבית עם משרד הפנים, לעשות מיפוי איזה רשויות מקומיות נותנות הנחה לנזקקים ואיזה לא.
גליה מאיר אריכא: היעדר נקודת שירות אחת לניצולים.
גליה מאיר אריכא: אמר מבקר המדינה שצריך שיהיה גורם אחד שמתכלל את כל נושא הטיפול.
גליה מאיר אריכא: קודם כל, שתדעו שאנחנו עכשיו מתכללים את הצוות הבין-משרדי, מה שלא היה קודם.
גליה מאיר אריכא: אנחנו מקיימים ישיבות ברמה יומית.
גליה מאיר אריכא: כל יום יש לי ישיבה אם לא שתיים עם מספר משרדי ממשלה להוביל מהלכים בנושא ניצולי שואה.
גליה מאיר אריכא: אנחנו עובדים בצורה מאוד אינטנסיבית.
גליה מאיר אריכא: זה נכון שזה נמצא אולי ברשות השר לשוויון חברתי ואולי פעם בחודש הם מקבלים עדכונים, אבל מי שמבצע את העבודה, מי שיוזם, זה רק הרשות בכל הממשקים שיש לנו.
גליה מאיר אריכא: אני חושבת שאם יש נושאים שמתנהלים בממשלה ואין שום סיבה שהם לא יתנהלו תחת הרשות, אני חושבת שזה המקום לרכז את הסמכויות האלה תחתינו.
גליה מאיר אריכא: אם זה בתמיכה בארגונים ואם זה תמיכה בהנצחת זיכרון השואה, אני לא רואה סיבה שזה לא יתנהל תחתנו.
אלעזר שטרן: זיכרון השואה זה דבר אחר.
גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים שתהיה כתובת אחת לארגונים.
אלעזר שטרן: לא התכנסנו עכשיו לנושא של זיכרון השואה.
אלעזר שטרן: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה רוצה להתייחס עכשיו?
מיקי לוי: מתי שתיתן לי.
אלעזר שטרן: אם אתה נשאר איתנו, אז תודה רבה.
אלעזר שטרן: נעבור למשרד האוצר.
עלי בינג: אני חושב שגליה הציגה את עיקרי הדברים.
עלי בינג: כמו שנאמר, ניתן מענה לחלק מהדברים שיכולנו לתת להם מענה ללא תקציב מדינה, שזה לחצני מצוקה, שיפוץ בתים וגם תיאום טיפול.
עלי בינג: כשיהיה תקציב מדינה אנחנו נוכל לדבר על חלק מהדברים האחרים שיעלו.
עלי בינג: אם יש שאלות ספציפיות אני אשמח לענות.
אלעזר שטרן: אני אשאל רק שאלה אחת, בעיקר על יוצאי חבר העמים.
אלעזר שטרן: כמו שאמר מבקר המדינה ירדנו מ-85,000 ל-72,000 ניצולים.
אלעזר שטרן: הסכום שלהם עלה ב-15 שקלים במשך שנתיים או שלוש.
אלעזר שטרן: אי-אפשר לקחת את אותו סכום ששילמנו לאותם 85,000 לפני שנתיים ולחלק אותו ל-72,000?
אלעזר שטרן: אין ספק שהם נמצאים בתחתית הכי נמוכה של מה שהמדינה נותנת.
עלי בינג: כמו שגלי ציינה, דווקא האוכלוסייה הזאת דווקא מצבה החל מ-2014 השתפר משמעותית, כי באמת הממשלה והכנסת בהמשך קיבלה החלטות להכניס אותם בגדרי החוק ולתת להם את המענק השנתי.
עלי בינג: בכל הנוגע לתקציב - - -
רננה לוי: זה פחות מ-4,000 שקלים.
מיכל וונש: הגיע הזמן להתקדם.
עלי בינג: אדוני היושב-ראש, כמו שאתה יודע וגם גלי יודעת היטב, התקציב שהועמד בסעיף התקציב לניצולי שואה כמעט ולא ירד בגלל שהיו גידולים אחרים בזכויות של ניצולי השואה.
עלי בינג: בעיקר עלייה בשעות הסיעוד אבל גם דברים אחרים שעולים.
עלי בינג: בכל מקרה, כל שינוי מדיניות שעושים מבחינת חוק יסודות התקציב צריך להצביע על מקור ולכן אפשר לעשות אותו רק בעת גיבוש התקציב.
עלי בינג: בעצם ככה זה עובד במסגרת בניית התקציב.
אלעזר שטרן: אני חושב שדווקא בגלל שהאוכלוסייה הזאת מקבלת הכי פחות מהמדינה, פחות מ-4,000 שקלים שנתי וכשמחלקים ל-12, אני די מתבייש.
אלעזר שטרן: אבל אם ירדנו ל-85,000 ל-72,000 אז אם היו מחלקים את אותו תקציב על אותם 72,000, אני מניח שהיו מגיעים ל-5,000 שקלים בשנה.
אלעזר שטרן: גם את זה אפשר לחלק ל-12 חודשים ואנחנו יודעים מה המשמעות של כמה מאות שקלים עלובים בחודש.
אלעזר שטרן: עלי, תודה.
אלעזר שטרן: משרד העבודה והרווחה, בבקשה.
רננה לוי: אני עובדת במשרד העבודה ורווחה.
רננה לוי: בחודשים האחרונים הגעתי לתפקיד של מנהלת תחום ניצולי שואה.
רננה לוי: למדנו את הדוח של ניצולי שואה.
רננה לוי: אני יכולה לומר לכם בלב כבד שאמנם היו בעיות ב-2018-2019 שנבעו מחסמים מערכתיים ובלתי תלויים במשרד העבודה והרווחה.
רננה לוי: החלטת הממשלה 3661 שקבעה מתן מענקים לאוכלוסיית ניצולי השואה, למעשה ניתנה במרץ 2018 כאשר התקצוב של ההחלטה הזאת הגיע למשרד הרווחה לקראת סוף יוני.
רננה לוי: המשרד נערך ב-20 רשויות מקומיות בחירה של 20 מתכללים.
רננה לוי: באותה תקופה הרשויות המקומיות התמודדו עם בחירות ולכן כל תהליך גיוס המתכללים קפא על שמרים באותה תקופה.
רננה לוי: יחד עם זאת, המשרד עשה מספר פעולות כדי לקדם את תהליך המימוש של החלטת הממשלה.
רננה לוי: אחד הדברים שנעשה היה פנייה למוסד לביטוח לאומי ולרשות לניצולי שואה על-מנת לאתר את האוכלוסייה שהיא אוכלוסיית היעד של החלטה 36661.
רננה לוי: זאת אוכלוסייה של מקבלי הבטחת הכנסה.
רננה לוי: הועברו כל הנתונים ל-20 הרשויות המקומיות שנבחרו בהתאם להחלטה.
רננה לוי: במהלך תקופת 2019 המתכללים שנבחרו וגויסו מהרשויות המקומיות עברו הכשרה מטעם משרד העבודה והרווחה.
רננה לוי: נקבעו סטנדרטים לעבודה ופותחו תוכניות ושירותים ייעודיים עבור אותה אוכלוסייה.
רננה לוי: אני יכולה לספר לכם שבתקופת 2020 משרד העבודה והרווחה נתן תקציב של 74 מיליון שקלים עבור אוכלוסיית ניצולי שואה.
רננה לוי: מתוך התקציב שנקבע למועדוני מופת וקהילות תומכות, המשרד שילם מעבר לתקציב הייעודי שניתן עוד 8 מיליון שקלים.
רננה לוי: התקציב שנותר לנו ב-2019 הועבר לטובת מכרז שיצא ברכישת שירות של יוניפר, קהילות דיגיטליות עבור אוכלוסיית ניצולי השואה.
רננה לוי: התקציב הזה הועבר לפני כחודש באמצעות מכרז חיצוני.
רננה לוי: המשרד אפשר הרחבה משמעותית של קריטריונים במתן סיוע חומרי לניצולי שואה.
רננה לוי: אפשרו יותר הרחבת רכישת אמצעים להפגת בדידות, כולל טלוויזיות, סמרטפונים, מחשבים וערכות דיגיטאליות.
רננה לוי: אפשרו הרחבת תיקונים ועזרה בתוך בתים והרחבת צרכים בסיסיים כמו טיפול רגשי, טיפול ביתי וארוחות חמות.
אלעזר שטרן: איך אתם עושים את הטיפול בתוך הבתים, באמצעות הרשויות?
רננה לוי: כל המנגנונים שלנו הם למעשה עבודה מול הרשויות המקומיות.
רננה לוי: יש לנו פריסה של לשכות רווחה ברשויות המקומיות.
אלעזר שטרן: ראינו קודם שחלק גדול מהסכומים לא נוצלו בגלל זה.
רננה לוי: הסברתי לאדוני שהבעיה היתה טכנית ואלה היו חסמים שלא היו תלויים במשרד הרווחה.
רננה לוי: העניין של בחירות באותה תקופה - - -
אלעזר שטרן: מדוח מבקר המדינה ועד עכשיו זה נפתר?
רננה לוי: אני רק רוצה להשלים את התמונה של שנת 2020.
רננה לוי: אני חושבת שמהבחינה הזאת אנחנו הטבנו עם אוכלוסיית ניצולי שואה.
רננה לוי: פותחו שירותים גם ברמה המקומית וגם ברמה הארצית.
רננה לוי: בין היתר, פיתחנו מיזם רחב היקף של ידידים במדים בפריסה של 63 רשויות מקומיות.
רננה לוי: זה שיתוף פעולה בין צה"ל לבין משרד הרווחה בנושא של התנדבות ויצירת קשר משמעותי בין קציני צה"ל ונגדים בשירות פעיל לבין ניצולי שואה.
רננה לוי: הבסיס של הרעיון הזה הוא יצירת קשר משמעותית וחיזוק תחושת השייכות של אוכלוסיית ניצולי השואה.
אלעזר שטרן: אני שואל על הפרויקט של ליווי המשפחות באופן רציף של קצינים ונגדים.
אלעזר שטרן: אתם יודעים כמה זמן זה מחזיק בממוצע?
רננה לוי: אני יכולה להגיד לך ששני תהליכים קורים.
רננה לוי: הפרויקט הזה יצא לדרך בנובמבר.