GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: כלומר, רק כאן, בסוף, אפשר לומר לאותו אחמד שהוא לא יכול להיכנס.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא אם אפשר לגלות את זה.
זבולון אורלב: מה עושה השוטרת ברגע שהיא מגלה מנוע כניסה או בעל עבירה כלשהי?
אמיתי לוי: יש פה צוות אבטחה שיורד ומוציא אותו מעבר לשער או למעצר.
מל פולישוק-בלוך: איך אתם יכולים לעלות פה על זיופים?
דביר בר-אלי: אנחנו עושים את הסינון הראשוני עוד בשער הראשון של הולכי הרגל.
דביר בר-אלי: שם האדם מציג את ההיתר יחד עם התעודה.
דביר בר-אלי: אם יש לו היתר, הוא ימשיך את התהליך, ואם אין לא – הוא לא ייכנס.
מל פולישוק-בלוך: שוב, איך המערכת הזאת יכולה לעלות על זיופים של תעודות?
דביר בר-אלי: גילוי זיופים זה הכשרה מיוחדת.
דביר בר-אלי: הצוות שעובד פה צריך ללמוד את זה.
דביר בר-אלי: במערכות הממוחשבות עולה התמונה של האדם.
דביר בר-אלי: בעתיד, הכל יהיה מסונכרן והכל יעלה.
דביר בר-אלי: כשייכנסו המערכות האחרות, כמו הביומטריה, נוכל לזהות הכל.
דביר בר-אלי: אנחנו עוברים עתה ליד חמ"ל השולט על כל התנועות באמצעות מצלמות.
דביר בר-אלי: עתה ניסע לאורך תוואי הגדר.
דני תרזה: אנחנו נמצאים במקום שנקרא ראס רום.
דני תרזה: המקום הזה הוא מקום ייחודי, גם מבחינה ארכיאולוגית, כי היה כאן אחד המבצרים ששימשו כקו ההגנה הרומי על ירושלים.
דני תרזה: כנראה שאת השיקולים הטופוגרפיים שלנו ראו גם הרומאים.
מל פולישוק-בלוך: התגלו כאן שרידים ארכיאולוגיים?
מל פולישוק-בלוך: דני תרזה: כשהתחלנו לעבוד כאן
מל פולישוק-בלוך: מצאנו שרידים ארכיאולוגיים.
מל פולישוק-בלוך: הוציאו את הממצאים ורק לאחר מכן החילונו לבנות את החומה.
מל פולישוק-בלוך: המקום הזה מוכר לכם מאוניברסיטת אל-קודס.
מל פולישוק-בלוך: כאן ממול אתם רואים את החצר של האוניברסיטה.
מל פולישוק-בלוך: זו בעצם האוניברסיטה של סרי נוסייבה שנמצאת בסוואחרה א-שרקיה.
מל פולישוק-בלוך: היישוב הגדול שאתם רואים זה אבו-דיס.
מל פולישוק-בלוך: מעל אבו-דיס אתם רואים בניין בטון, מה שהיה קרוי "בית המושל הפלסטיני", וכרגע אנחנו יושבים בו.
מל פולישוק-בלוך: מעליו רואים את אוגוסטה ויקטוריה.
מל פולישוק-בלוך: מעט שמאלה אפשר לראות את כנסיית העלייה הרוסית הלבנה.
מל פולישוק-בלוך: במקום הזה עמד בזמנו טורא מלכא – המגדל ההרודיאני שעמד על הר הזיתים.
מל פולישוק-בלוך: השטח עם העצים הוא אזור המנזרים.
מל פולישוק-בלוך: מתחתיו – הבתים הגבוהים - נמצאת עזריה.
מל פולישוק-בלוך: הלאה על קו הרכס אפשר לראות מבנה עם מגדל קטן – זה קבר חולדה הנביאה.
מל פולישוק-בלוך: קצת שמאלה נמצא מלון אינטרקונטיננטל בהר הזיתים ובית הקברות היהודי.
מל פולישוק-בלוך: הלאה משם רואים את גיא המלך ואת כיפת הזהב של הר הבית.
מל פולישוק-בלוך: הר המשחית הוא ההר עם העצים.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו רואים את החומה של העיר העתיקה ואת מרכז העיר ירושלים.
מל פולישוק-בלוך: הוואדי העמוק שעובר כאן מתחתינו הוא נחל הקדרון.
מל פולישוק-בלוך: השכונות שאנחנו רואים לפנינו הן השכונות שנקראות בשם כולל "גאבל מוכאבר".
מל פולישוק-בלוך: על קו הרכס מולנו אנחנו רואים את החורשה ולמעלה את האנטנות – זה ארמון הנציב.
מל פולישוק-בלוך: אם נמשיך את הקו של ארמון הנציב הלאה, זה עדיין ג'אבל מוכאבר.
מל פולישוק-בלוך: השכונה הרחוקה יותר שאנחנו רואים זה צור באחר.
מל פולישוק-בלוך: מעבר לצור באחר, הבתים שאנחנו רואים באופק, זה הר חומה.
מל פולישוק-בלוך: הלאה יותר אפשר לראות את קו התפר ואת שיח' סאעד.
מל פולישוק-בלוך: מעבר לשיח' סאעד אנחנו רואים את ההרודיון, האזור של זעתארא והלאה.
מל פולישוק-בלוך: החומה שאנחנו בונים כאן נמצאת על הקצה של ירושלים אל מול הכפר סוואחרה א-שרקיה.
מל פולישוק-בלוך: הנקודה הזאת חשובה לא רק בגלל הנוף המדהים שלה, אלא כדי להסביר את שלוש החלופות שהיו לנו בהתוויית הקו באזור ירושלים.
מל פולישוק-בלוך: היתה חלופה אחת שאמרה שניקח את הקו ונעביר אותו בין השכונות היהודיות לבין השכונות הערביות.
מל פולישוק-בלוך: אם היינו רוצים לצייר את הקו הזה, הוא היה מופיע על קו הרכס שמולנו, בעצם ממש אחרי ארמון הנציב, ועובר משם עד האזור של העיר העתיקה.
מל פולישוק-בלוך: הקו הזה היה עושה חלוקה בין השכונות היהודיות לשכונות הערביות, אלא שאנחנו חיים במדינה דמוקרטית ובמדינה דמוקרטית אתה לא יכול לחלק בין יהודים לערבים.
מל פולישוק-בלוך: חוק ירושלים הוא חוק יסוד של הכנסת שקובע שהשטח הזה הוא חלק מירושלים.
מל פולישוק-בלוך: חלופה כזאת לא היתה יכולה לעבור לפי החוק של היום.
מל פולישוק-בלוך: חלופה שנייה היתה לקבוע את הקו על הגבול המוניציפלי של ירושלים, שזה פחות או יותר מה שעשינו.
מל פולישוק-בלוך: המגרעת העיקרית של החלופה הזאת היא שיש הרבה מאוד פלסטינים עם תעודות זהות כחולות שנשארים מחוץ לגדר.
מל פולישוק-בלוך: לפיכך אנחנו צריכים את המעברים שראיתם.
מל פולישוק-בלוך: אם זה הגבול המוניציפלי, למה יש להם תעודות זהות כחולות?
דני תרזה: כי הם עברו דירה.
דני תרזה: הם שיפרו את תנאי החיים שלהם ועברו החוצה.
דני תרזה: החלופה השלישית היתה להכליל גם את עזריה, אבו-דיס, סוואחרה ועוד שכונות כאלה בתוך הגדר.
דני תרזה: במקרה כזה אתה מקל את הנושא של מרקם החיים, אבל אתה מכניס לתוך השטח עוד כ-90,000 בעלי תעודות זהות כחולות ו-70,000 בעלי תעודות זהות כתומות.
דני תרזה: דהיינו, אתה מכניס לשטח הרבה מאוד אנשים שלא בדוקים ביטחונית.
דני תרזה: לפיכך, בסופו של יום, החלטנו ללכת פחות או יותר על הקו המוניציפלי, עם תיקונים שנובעים כצורך החיים של האנשים שגרים בשטח ולפי הצורך הביטחוני.
זבולון אורלב: 90,000 אנשים עם תעודות זהות ישראליות הם מחוץ לגדר?
דני תרזה: אמת.
זבולון אורלב: וזה רק בירושלים?
דני תרזה: כן.
דני תרזה: יש עוד מעט בקלקיליה וכו'.
מל פולישוק-בלוך: מתי ומי קבע את התוואי המוניציפלי של העיר, כאשר כל השכונות הערביות האלה בתוך השטח המוניציפלי?
דני תרזה: את התחום המוניציפלי קבעה הממשלה ב-67' והיה לזה תיקון ב-81'.
דני תרזה: התוואי של הגדר כאן הוא החלטת ממשלה, לאור ההמלצות של מערכת הביטחון.
ויקטור בר-גיל: הם יודעים שאנחנו לא עושים דברים בלי החלטת ממשלה.
ויקטור בר-גיל: כל דרג הביצוע הוא לא פוליטי.
זבולון אורלב: למה אין אלקטרוניקה על החומה?
אמיתי לוי: בהמשך תראו את הניסוי שעושות לנו שתי חברות.
אמיתי לוי: אם הניסוי יצליח, תהיה אלקטרוניקה על החומה.
זבולון אורלב: איזו אלקטרוניקה ישימו?
אמיתי לוי: אנחנו בודקים שתי חלופות, כמו שהיה בגדר שראינו למטה.
מל פולישוק-בלוך: לגבי הקטע של 2.5 קילומטרים שנמצא בוועדת ערר ושמעוכב בגלל שלשופט יש כאבי גב – מדוע למשל לא הבאתם הנה את שרת המשפטים?
דני תרזה: זה היה עוד בתקופת שר המשפטים הקודם.
מל פולישוק-בלוך: עוד יותר גרוע.
דני תרזה: הבאנו את זה בפני שר המשפטים הקודם, טומי לפיד, והוא ניסה ללחוץ על בית המשפט.
דני תרזה: החליפו שם שופט שעבד יותר מהר מהקודם, אבל לא מספיק מהר.
דני תרזה: רק בלחץ גדול מאוד של שרת המשפטים הנוכחית, בית המשפט החליף את השופט.
ויקטור בר-גיל: גברתי היושבת-ראש, נגעת בנקודה הכי רגישה שיכולה להיות במערכת.
ויקטור בר-גיל: אנחנו מנועים מלדבר על זה.
חנה פריידן: מי השופטים?
דני תרזה: השופט הראשון היה ארנסט, לשופט השני קראו גלטשטיין והשופטת החדשה היא השופטת דביר.
דני תרזה: בנקודה שאנו נמצאים בה עתה סגרנו את האזור של עזריה למעבר, כי לא יכולנו לבנות מעבר על הכביש הראשי.
דני תרזה: ראיתם כבר מה זה מעבר, מהי תכולה של מעבר, ואי אפשר היה להקים את זה על הכביש הראשי באמצע עזריה.
דני תרזה: היינו צריכים להקים מעבר לאנשים שגרים בעזריה, אבו-דיס וכו' אל תוך ירושלים.
דני תרזה: זו אוכלוסיה גדולה מאוד, חלקה עם תעודות זהות כחולות, חלקם לומדים בירושלים וכל האמצעים שלהם בירושלים.
דני תרזה: היום הם נוסעים מסביב, דרך מעלה אדומים, כדי להגיע לירושלים.
מל פולישוק-בלוך: זה סיבוב ענק.
דני תרזה: נכון, זה דבר שהוא בלתי סביר.
דני תרזה: לכן היינו צריכים להקים באזור הזה מעבר.
דני תרזה: חיפשנו שטח פתוח ומצאנו את הגבעה הזאת.
דני תרזה: המעבר שאתם תראו כאן הוא סוג אחר של מעבר, הוא מה שאנחנו קוראים מעבר זמני, אבל הוא מאפשר למי שעובר כאן להיכנס אל השכונות המזרחיות של ירושלים ולא להיכנס אל מערב העיר.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת שהוא לא יכול להיכנס למערב העיר?
דני תרזה: הכוונה שלי היא שהמעבר לא יכוון לכיוון מערב העיר, אלא יכוון לשכונות של מזרח העיר.
דני תרזה: צריך לראות גם מה הם עורקי התחבורה ואיך אנשים מגיעים ממקום למקום.
מל פולישוק-בלוך: אבל ברגע שהוא נכנס לשכונות האלה, הוא יכול לעבור לאן שהוא רוצה.
דני תרזה: נכון.
דני תרזה: הם בעצם צריכים להגיע לשכונות המזרחיות ולכן אנחנו לא צריכים ליצור מצב שהחיבור שלנו הוא לשכונות המערביות.
דני תרזה: היכן שהטרקטורים שאתם רואים נמצאים יהיה כביש שמחבר מאזור רמאללה לאזור בית לחם וחברון.
דני תרזה: הכביש הזה יאפשר לפלסטינים לעקוף את ירושלים בלי לעבור במחסומים ולנסוע בו זמנית צפונה ודרומה, מבלי ליצור מצב שאנחנו צריכים לבדוק את מי שנוסע.
דני תרזה: זה שיפור אדיר במרקם החיים שלהם היום, כאשר היום כולם צריכים לעבור דרך ירושלים.
זבולון אורלב: כלומר, הכביש עוקף את החומה ואת הגדר .
דני תרזה: זה מתחבר לעוקף זעתארא.
מל פולישוק-בלוך: מתי הכביש הזה יהיה מוכן?
דני תרזה: התכנון הוא שהוא יהיה מוכן עד סוף השנה הבאה.
דני תרזה: אנחנו מקווים שנסיים את העבודות הרבה קודם.
מל פולישוק-בלוך: בעצם לפני ההתנתקות הבאה של שרון.
דביר בר-אלי: המעבר הזה הוא מעבר מבצעי, זמני.
דביר בר-אלי: מעבר "רחל" שראיתם קודם לכן הוא מעבר ייחודי בעוטף ירושלים.
דביר בר-אלי: כל יתר המעברים הם מעברים מהסגנון הזה.
דביר בר-אלי: יש תכנית להקים מעבר בסגנון מעבר רחל בגבעה ממול.
דביר בר-אלי: כרגע הביסוס הוא על מעברים זמניים, כאשר התנועות הן מהכפרים שמחוץ לגדר, יורדות כלפי מטה לכיוון מעלה אדומים.
דביר בר-אלי: המעבר הזה הוא מעבר רגלי בלבד.
דביר בר-אלי: יש פה מעבר הומניטרי לצרכים הומניטריים.
דביר בר-אלי: הבנייה נעשתה על-פי סקר כמה יעברו.
דביר בר-אלי: אנחנו עתידים לקבל את המעבר הזה לקראת תחילת ינואר 2006.
דביר בר-אלי: יישאר לבנות רק את הקירוי לפני הכניסה.
דביר בר-אלי: ההגעה של האוכלוסיה למעבר היא מהחלק האחורי.
דביר בר-אלי: יש להם שם סככת המתנה.
דביר בר-אלי: בסככה יש שירותים ציבוריים ורחבה לפריקה מכלי רכב ומתחבורה ציבורית שמסיעים את האנשים לכאן.
דביר בר-אלי: העוברים במעבר יעברו את תהליך הבידוק על בסיס השרוולים, כפי שראיתם.
דביר בר-אלי: בעצם יהיו אותם אלמנטים כמו במעבר "רחל", רק הכל יותר מצומצם לנקודת בידוק אחת.
דביר בר-אלי: כל מה שראינו במסלול הארוך במעבר "רחל" מרוכז כאן בקטע יותר קצר.
דביר בר-אלי: לאחר הבידוק העוברים יוצאים החוצה והכביש שנסענו לכאן הוא כביש הגישה לתחבורה הציבורית או רכבים פרטיים שיובילו את העוברים לכיוון השכונות בתוך הגדר.
דני תרזה: ההבדל המהותי בין המעבר הזה למעברים ההם – יש אותה רמה של בדיקה, אותה רמת מיגון לחיילים, אבל כל השטח הציבורי וכל הפיתוח מסביב הוא הרבה יותר מצומצם, באמצעים שהם ניידים.
אמיתי לוי: בעצם יש כאן את אותם אמצעים טכנולוגיים ואותן מערכות מידע כמו במעברים האחרים.
אמיתי לוי: מכאן אנחנו נמשיך לחמ"ל בעטרות.
אמיתי לוי: נמצא אתנו כאן זכי עאמר, המג"ד של הגדוד הצפוני.
אמיתי לוי: יש עוד שני גדודים – הגדוד הדרומי והגדוד המזרחי – שנמצאים בהליך העברה.
אמיתי לוי: בחמ"ל עוקבים אחר כל ההליך של קבלת המידע.
אמיתי לוי: כל מה שמתקבל במצלמות שיש בשטח עובר לכאן.
אמיתי לוי: יש מערכת מוקדים כאשר כל אירוע מוזן כאן למחשב ומופיע במחוז ירושלים.
אמיתי לוי: יש כאן עוד סוגי מערכות שמחברים אותנו באון-ליין.
אמיתי לוי: במרחב ירושלים יש את מרחב ציון ומרחב מוריה וכולם ביחד מסונכרנים ומחוברים באמצעות המערכות האלה.
מל פולישוק-בלוך: יהיו 16 מעברים?
אמיתי לוי: בסוף התהליך יהיו כ-16 מעברים.
זבולון אורלב: אתה כפוף למפקד מחוז ירושלים.
אמיתי לוי: עדיין לא.
אמיתי לוי: כרגע אנחנו כפופים למפקד מג"ב ירושלים ולמפקד מחוז ירושלים.
אמיתי לוי: בחמ"ל כאן יש גם מערכות של קשר צבאי.
אמיתי לוי: הקשר הצבאי מאפשר לנו יכולת תקשורת מול הכוחות של צה"ל שנמצאים מהעבר השני של הגדר.
אמיתי לוי: גם לכוחות שעובדים בתפר יש מערכות קשר כפולות שמאפשרות לתקשר מול הצבא ומול המפקדות של המשטרה.
אמיתי לוי: אנחנו נמצאים כרגע בבניין שנקרא "המשביר המרכזי".
אמיתי לוי: בחצר בחוץ היו פעם מדפים עם סחורות והקניות היו מתבצעות שם.
אמיתי לוי: כל מסד כאן בחמ"ל זה בעצם מצלמה.
אמיתי לוי: על כל מצלמה יושבת מפעילה.
אמיתי לוי: יש לה מצלמת לילה ומצלמת יום.
אמיתי לוי: האיכות של התמונה ממצלמת הלילה כפי שאתם רואים עכשיו, זו האיכות שמתקבלת גם בלילה.
אמיתי לוי: סג"מ נדיה טרושינה אחראית על החמ"ל.
דובר: אלה מערכות אינפרא-אדום?
נדיה טרושינה: אלה מערכות טרמיות.
נדיה טרושינה: כרגע, שלוש המצלמות האלה חופפות אחת עם השנייה מכל מיני זוויות, במטרה שלא יהיו שטחים מתים.
נדיה טרושינה: בהמשך יתווספו עוד כ-14 מצלמות, כך שכל הגזרה של העוטף הצפוני, החומה וגדר ההפרדה יהיו מכוסים בתצפית.
נדיה טרושינה: לתצפית יש משימה כמו לסיור.
נדיה טרושינה: זה בעצם כוח נוסף בשטח.
נדיה טרושינה: הסיור מסייר בגזרה, עושה פעולות כלשהן – זיהויים, אירועים וכו' – וכך גם התצפית.
נדיה טרושינה: התצפית מסיירת בגזרה, היא מזהה ואז היא מעבירה אינדיקציה לסיור בשטח שהולך לטפל באירוע.
זבולון אורלב: כמה זמן את נמצאת פה?
נדיה טרושינה: חמישה חודשים.
זבולון אורלב: יצא לכם בתקופה הזאת כבר לתפוס משהו?
נדיה טרושינה: אנחנו תופסים כל יום, בלי יוצא מהכלל, שב"חים.
מל פולישוק-בלוך: מה עושים אתם?
נדיה טרושינה: הגזרה הזאת היא גזרה קצת מסובכת – בגזרה זו יש גם כוחות צה"ל, גם כוחות מג"ב וגם כוחות משטרה.
נדיה טרושינה: הבנות יודעות מתי הסיור עובר בין גזרה לגזרה, יודעות את מי להכווין ומתי בדיוק.
נדיה טרושינה: יש כאן מערכת קשר צה"לית ומערכת קשר משטרתית באמצעותן הבנות כאן מעבירות את הידיעה.
נדיה טרושינה: אנחנו מעבירים את האינדיקציה ומסבירים באיזה מקום זה נמצא, מה עושים ולאן הולכים.
נדיה טרושינה: כאן אנחנו גם מסתכלים קצת קדימה ובוחנות לאן השב"ח הגיע ואולי צריך להכניס צוות אחר שיחכה לו.
זבולון אורלב: עם מי עוד אתם מתעסקים מלבד שב"חים?
נדיה טרושינה: עם גנבים, מסיעים, רכב גנוב.
נדיה טרושינה: מחבלים עדיין לא תפסנו.
זכי עאמר: ברגע שאנחנו עובדים על החתך הזה של האוכלוסיה, גם של שב"חים וגם של גנבים, זה כמעט אותו דבר, כי זו הפלטפורמה ליציאת המחבלים.
זכי עאמר: הפלטפורמה הפלילית מתורגמת אחר כך לפלטפורמה פח"עית.
מל פולישוק-בלוך: על איזה היקפים מדובר בכל יום?
זכי עאמר: יש המונים שמנסים לעבור לכיוון ירושלים, כי ברוב הקטעים עדיין אין גדר.
זכי עאמר: אנחנו לא מסוגלים ליירט את כולם, אלא מיירטים הרבה וזה בכל זאת מרתיע.
אמיתי לוי: החלק הצפוני יותר פרוץ בהרבה מאשר החלק הדרומי.
מל פולישוק-בלוך: בכמה אנשים פר יום הצלחתם לטפל בתקופה האחרונה?
זכי עאמר: מדובר במאות.
אמיתי לוי: היום למשל נתפסו 1996 חשודים, 385 רכבים, 3 מסיעים, 18 עצורים פליליים ומוגבלי שהייה.
זכי עאמר: לגבי מיצוי הדין עם האנשים הללו – יש כל מיני תהליכים בהקשר זה.
זכי עאמר: יש כאלה שצריך לצבור להם מספר תפיסות.
זכי עאמר: בעצם אנחנו מכניסים אותם למחשב ואם הם נתפסים שלוש פעמים, אנחנו פותחים בהליך משפטי נגדם.
זכי עאמר: אני לא אומר שאנחנו נותנים מענה מלא, כי יש לנו גם בעיות משפטיות.
זכי עאמר: בכל מקרה, העיכוב הזה בכל זאת מרתיע ואנשים מבינים שאם הם נתפסים יש תהליך שהם יעברו וככל שהם נבדקים יותר, הם עשויים להיעצר ולהישפט.
מל פולישוק-בלוך: בעצם אתה אומר שזה שאין גדר עדיין לא אומר שלא תופסים אותם.
זכי עאמר: בהחלט, אבל צריך לזכור שאין כאן 100% סגירה, משום שאין לנו עדיין גדר.
זכי עאמר: אם תהיה כאן גדר רצופה, נוכל להתמודד עם הבודדים שינסו להסתנן.
זכי עאמר: כך נוכל לתעל את עצמנו לפעולות נקודתיות והיכולות שלנו יעלו פי כמה.
זבולון אורלב: האם יש ניסיונות לחבל במצלמות?
אמיתי לוי: במצלמות לא, אבל יש ניסיונות לחבל בגדר.
זכי עאמר: בשלב זה המצלמות אינן בהישג יד, משום שהן ממוקמות במקומות שלא ניתן להגיע אליהן.
מל פולישוק-בלוך: כמה מנסים לעבור את הגדר וכמה מנסים לעבור במקומות שאין גדר?
אמיתי לוי: המספרים שציינתי קודם הם המספרים היום-יומיים.
מל פולישוק-בלוך: אין ניסיונות לעבור דרך הגדר?
אמיתי לוי: כרגע לא, כי אין להם צורך, יש להם את הפרצות.
זכי עאמר: מאזור נבי סמואל והלאה אין שום גדר שתמנע את המעבר.
זכי עאמר: הסיורים יכולים למנוע רק באופן חלקי, משום שהם יכולים לעכב רק מה שהם רואים.
זכי עאמר: לכן המצלמות הן אמצעי יעיל ביותר, כי הן מכסות את כל השטח.
מל פולישוק-בלוך: אני מניחה שהם יודעים איפה יש מצלמות.
זכי עאמר: הם לא יודעים.
זכי עאמר: באזור שלנו אנחנו מתמודדים עם בנייה בלתי חוקית בבית חנינא.
זכי עאמר: בכל פעם שמגיע מערבל בטון או שמתחיל לעבוד טרקטור, הם פתאום מוצאים צוות מג"ב שמגיע אליהם.
זכי עאמר: הם לא מבינים מאיפה זה בא.
זכי עאמר: כך אנחנו עוצרים את זה בזמן ומצמצמים באופן זה את ההיקף של הבנייה הבלתי חוקית.
זכי עאמר: עם הפח"ע אנחנו לא מתמודדים במאה אחוז, משום שיש לנו גם שטחים מתים וקשה לנו לעלות על אנשים שנכנסים משם.
זכי עאמר: לדוגמה, בשבוע שעבר היה לנו במבשרת אירוע.
זכי עאמר: המצלמה זיהתה בחשכה את התנועה של המסתננים, איך הם עולים לבית במבשרת, איך הם מורידים ציוד.
זכי עאמר: הצוותים שלנו הגיעו במהירות למקום והצליחו לתפוס שניים מתוך השלושה.
אמיתי לוי: מה שאנחנו רואים היום דרך המצלמות זה בדיוק האנטית
אמיתי לוי: זה לכל אותם אנשי מבשרת שבבית המשפט העליון אמרו שיש להם שכנים טובים ושאין צורך בגדר.
אמיתי לוי: באמצעות המצלמות אנחנו רואים בדיוק מה הם עושים – הם עולים בהמוניהם, מרוקנים את השכונה, עושים פשעים, גורמים לחבלות וכו', רק שהתושבים לא רואים את זה.
אמיתי לוי: אנחנו רואים את זה באמצעות המצלמות.
זבולון אורלב: נדמה לי שגם לכרמי גילון, ראש המועצה, נכנסו הביתה.
אמיתי לוי: וכך גם לחבר הכנסת רן כהן.
דני תרזה: חמ"ל כזה – עם יותר מצלמות או פחות מצלמות - יש לנו בכל גדוד לאורך הקו.
מל פולישוק-בלוך: רבותי, אני רוצה להודות על הסיור שהיה מאלף, מעניין, לקחתם אותנו למקומות מעניינים.
מל פולישוק-בלוך: אמנם לא ראינו הכל, אבל ממה שכן ראינו נראה שהיינו במוקדי הבעיות והנושאים העיקריים.
מל פולישוק-בלוך: התמריץ לסיור הזה היה דוח מבקר המדינה שדיבר על המעברים ועל הטכנולוגיות – הטכנולוגיות שעדיין לא נמצאות.
מל פולישוק-בלוך: יש דוחות קודמים שמדברים בכלל על בניית הגדר וכל ההתנהלות סביבה.
מל פולישוק-בלוך: ידוע לי שדווקא האנשים שיושבים כאן בחדר הזה, ועוד רבים וטובים כמוהם, הם דווקא אלה שעושים את העבודה והם דווקא אלה שמנסים לזרז ומבינים את החשיבות של הקמת גדר כמה שיותר מהר, כי כשאין גדר יש לנו קורבנות.
מל פולישוק-בלוך: לכם לא צריך להסביר כמה זה חשוב.
מל פולישוק-בלוך: הבעיה היא באותם אנשים שלא נמצאים כאן.
מל פולישוק-בלוך: במהלך הסיור הזה דיברנו על בעיות משפטיות, דיברנו על ביורוקרטיה, בזמנו היתה גם בעיה של כסף שכנראה כבר נפתרה.
מל פולישוק-בלוך: התוצאה ברורה – הנתונים מדברים בעד עצמם – ובהתאם אנחנו צריכים לחשוב מה המסקנות שלנו.
נצח משיח: אנחנו הדרג שמממש את החלטות הממשלה, שהאחרונות שבהן הן מ-20 בפברואר 2005.
נצח משיח: עד היום השלמנו בערך 275 קילומטר של גדר.
נצח משיח: גדר באופן רציף יש מטירת צבי ועד אלקנה.
נצח משיח: יש קטעים בירושלים, קטעים שבין אלקנה לירושלים וקטעים שבין דרום גוש עציון לשומריה.
נצח משיח: בין תרקומיה לשומריה יש 22 קילומטר גדר שהיא מבצעית.
נצח משיח: כל הגדר שמאזור ג'אבה, שזה בדרום גוש עציון, עד מצודות יהודה, תושלם עד סוף ינואר 2006, כלומר בעוד כחודש וחצי.
נצח משיח: זאת למעט חלק קטן באזור אשכולות שעדיין תקוע בהליכים משפטיים.
נצח משיח: מלבד ה-275 קילומטר גדר יש עוד 150 קילומטר שנמצאים בשלבי עבודה מתקדמים ויושלמו לכל המאוחר בסוף רבעון ראשון 2006.
נצח משיח: חלק קטן מאוד יגלוש לרבעון שני של 2006.
נצח משיח: יש עוד כ-83 קילומטר שעתידים להיכנס במהלך השבועיים-שלושה הקרובים.
נצח משיח: מעבר לזה, יש עוד 101 קילומטרים שנמצאים בהליכים משפטיים כאלה ואחרים – בג"ץ, ועדות ערר, השגות של בעלי קרקע.
נצח משיח: כשזה ייפתר גם הקילומטרים הללו יוכלו להיכנס לעבודה במקביל.
נצח משיח: אנחנו מעריכים שבטווח הרבעון הראשון של שנת 2006 הם ייפתרו.
נצח משיח: אם כל זה יקרה, בסוף שנת 2006 נהיה עם רצף משמעותי של גדר, כאשר כבר בסוף רבעון ראשון של 2006, למעט שני קטעים קטנים, נהיה עם גדר רציפה מטירת צבי בצפון ועד ירושלים, עמוק בתוך ירושלים.
נצח משיח: לדעתי רוב הבעיות בירושלים ייפתרו עד סוף רבעון שני של שנת 2006.
נצח משיח: למעשה במחצית השנה הבאה יהיה רצף עד ציר המנהרות.
נצח משיח: לדעתי הבעיה המרכזית כרגע היא גוש עציון.
נצח משיח: אנחנו עובדים גם מעט במעלה אדומים, כי זו סוגיה לא פשוטה.
מל פולישוק-בלוך: זה מטעמים משפטיים?
נצח משיח: כן.
נצח משיח: מגוש עציון עד נחל חולד, שהוא הנחל הראשון שפוגשים בדרך לים המלח, תהיה גדר רציפה.
מל פולישוק-בלוך: כמה זמן תקועים הדברים באותם 101 קילומטר?
נצח משיח: אי אפשר לעשות ממוצעים.
נצח משיח: חלק נמצא בבית המשפט יותר משנה וחלק פחות.
נצח משיח: המכסימום הוא 19 חודשים.
דני תרזה: צריך לומר שדברים בוועדת הערר בירושלים לוקחים הרבה יותר זמן מאשר בבג"ץ.
דני תרזה: היום בג"ץ שינה את התפיסה שלו ולא נותן יותר צווי ביניים, אלא הוא מאפשר לנו לעבוד תחת הבטחה שאם נידרש, אנחנו נפרק.
מל פולישוק-בלוך: אני אומר שוב את מה שאמרתי קודם.
מל פולישוק-בלוך: אני תמהה איך בג"ץ לא יוצא לשטח לראות בעיניים שלו איך זה נראה.
מל פולישוק-בלוך: זה מאוד תמוה בעיניי.
מל פולישוק-בלוך: שמענו גם שהיועץ המשפטי לממשלה לא היה בשטח.
מל פולישוק-בלוך: איך אפשר לקבל החלטה ולהבין משמעות של דברים בלי לראות את הדברים בעיניים.
מל פולישוק-בלוך: זה נשגב מבינתי.
נצח משיח: כשאנחנו מדברים על אותם 275 קילומטר גדר, זה כולל את כל המרכיבים המשלימים.
נצח משיח: זה לא רק הגדר עצמה והעבודות התשתיתיות, אלא כל החמ"לים, מצלמות תצפית וכד'.
נצח משיח: לגבי המעברים – אנחנו מתעתדים לבנות את כל הגדר שאורכה הכולל יהיה בסופו של דבר כ-860 קילומטר.
נצח משיח: הגדר תכלול את כל אזור גוש קדומים, אריאל וכו'.
נצח משיח: לאורך הגדר יהיו 38 מעברים.
נצח משיח: 11 מהם יושלמו בסגנון של מה שראיתם במעבר 300.
נצח משיח: כרגע יש 18 מעברים בעבודה.
נצח משיח: אנחנו מצפים שעד סוף שנת 2006 נשלים את כלל הקמת המעברים, כאשר עם התקדמות ההקמה שלהם גם ישולמו האמצעים הטכנולוגיים שאת חלקם ראיתם בשטח, כאשר המרכיב המשמעותי בשליטה על המידע על אלה שנכנסים ועל זהות הנכנסים יהיה בהפעלת מערכות הזיהוי הביומטרי ורשב"ג 2000.
נצח משיח: לא רחוק היום שזה יקרה.
נצח משיח: זה יהיה בעוד כשנה.
ישעיהו הורביץ: אנחנו ממתינים לראות איך אפשר לקדם את הנושא של רשב"ג 2000.
ישעיהו הורביץ: הנושא הזה הוא תלוי תקציב בעיקרו.
ישעיהו הורביץ: יש כאן תכניות לכך.
מל פולישוק-בלוך: כמה כסף חסר לכם בשביל זה?
ויקטור בר-גיל: 2.4 מיליון דולר.
ישעיהו הורביץ: 2.4 זה השלב הראשוני.
ישעיהו הורביץ: הבעיה אינה רק בנושא של ההתאמות, אלא מעבר לזה.
ישעיהו הורביץ: בשבוע שעבר התכנית הזאת הוצגה לסגן הרמטכ"ל.
ישעיהו הורביץ: הוא ביקש שיעבירו אליו השלמות נוספות ולאחר מכן יצטרכו לקבל החלטה.
מל פולישוק-בלוך: מדובר בהיקף כספי של כ-20 מיליון שקלים?
ישעיהו הורביץ: זה יכול להיות אפילו יותר.
מל פולישוק-בלוך: זה לא דבר בשמים כשמדברים על גדר שעלותה הכוללת היא מיליארדים.
מל פולישוק-בלוך: אם זה דבר חשוב ואי אפשר לנהל מעברים בצורה תקינה שתחסום ברמה יותר גבוהה, אז הסכום שאתה מדבר עליו אכן קטן יחסית.
ישעיהו הורביץ: אני מסכים לכך בהחלט ואכן צריך לעשות את זה כמה שיותר מהר.
ישעיהו הורביץ: הנושא הזה תקוע הרבה זמן ודווקא בתקופה האחרונה השכילו להבין שבלי זה חבל על הזמן.
ויקטור בר-גיל: אפשר לפתור את זה כבר עכשיו אם ניקח מיליון דולר מתקציב המשטרה.
מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לכם לעשות את זה באופן יחסי – יחסית לתקציב של המשטרה מול התקציב של הצבא וכוחות הביטחון – ואז העלות של המשטרה תהיה הרבה יותר נמוכה.
זבולון אורלב: אני חושבת שעשתה נכון יושבת-ראש הוועדה שיזמה את הביקור הזה.
זבולון אורלב: עמדנו הבוקר על המהלכים שנעשים בשטח ועל התרומה שלהם לביטחון ישראל.
זבולון אורלב: אני מקווה שכל מי שעושה מרגיש שהוא עושה עבודת קודש שקשורה במישרין להצלת חיי אדם, מתוך הנחה שהמכשול מסכל באופן ברור פעולות חבלה שעולות לנו בנפגעים רבים.
זבולון אורלב: כמו שנאמר, אחד ההיבטים כאן זה העיכובים במערכת המשפט.
זבולון אורלב: כמו שאמר עגנון: עד שבאה נחמה, יוצאת הנשמה.
זבולון אורלב: לעתים נראה פה שזה ממש כמשמעותו.
זבולון אורלב: לכן אני בטוח שיושבת-ראש הוועדה, שכבר בראשית הסיור עמדה על הדבר הזה, תיזום דיון, עוד לפני סיום הכנסת הנוכחית, יחד עם מערכת המשפט – אי אפשר למצות איתה את הדין - כדי למצות איתה את הדיון וכדי לזרז ולראות מה ניתן לעשות על מנת שלא יהיו עיכובים בלתי מתקבלים על הדעת.
זבולון אורלב: אנחנו שומעים על עיכובים של 19 חודשים ומישהו אחר לוחש לי שיש גם עיכובים של שנתיים.
זבולון אורלב: אלה לוחות זמנים שממש בלתי מתקבלים על הדעת בנושאים שקשורים לשמירת חיי אדם.
זבולון אורלב: בזמנו אמרתי – אני לא יודע אם היום זה רלוונטי – שראוי היה שהגדר תיקבע בחוק, כי יש עם זה בעיות משפטיות מאוד מאוד כבדות.
זבולון אורלב: כמי שמרגיש אחריות לחיי אזרחי המדינה, אני חושב שצריך גם לחשוב על צעדים בלתי שגרתיים ולא להתפשר עם סוגיית הביטחון.
זבולון אורלב: אני לכשעצמי מרגיש שתוואי הגדר היום הוא בהחלט פשרה - שעליי לא מקובלת - כי היא לקחה בחשבון באופן בלתי מידתי את משקל הביטחון, אבל כנראה שזה כבר אבוד וכל מה שאנחנו יכולים לעשות עתה זה לזרז את השלמת הגדר.
זבולון אורלב: אני מברך את כל אלה שעוסקים בזה.
מל פולישוק-בלוך: בוקר טוב לכל מי שהספיק וטרח להגיע.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו עוסקים בישיבת מעקב נוספת, כנראה הרביעית במספר בקדנציה הזאת, בוועדות הכנסת השונות, בנושא יחידות לטיפול מיוחד ביילוד – דוח מבקר המדינה 54ב'.
מל פולישוק-בלוך: קודם כל אני רוצה להתנצל בפני האנשים שנאלצים לבוא שוב ושוב לכנסת לדון באותו נושא, במקום לעסוק במה שהם באמת אמורים לעסוק, וזה בריאות, בריאות הציבור.
מל פולישוק-בלוך: במקום זה אנו נאלצים לקרוא להם לכאן, לדיונים חוזרים ונשנים, כי הדברים לא באים לידי פתרון.
מל פולישוק-בלוך: אני השקעתי את זמני בסופשבוע הזה כדי לקרוא לפחות שלושה פרוטוקולים של שלוש ישיבות.
מל פולישוק-בלוך: קראתי כל מילה, מה שאמר כל אחד מהנוכחים - לא צריך לחזור על הדברים.
מל פולישוק-בלוך: צריך להתקדם קדימה, ברשותכם.
מל פולישוק-בלוך: מה שיש לי לומר – יש לי הרבה דברים חמורים לומר על הנושא הזה – אני רוצה לספר לכם שאני רציתי לקיים את הישיבה הזאת בבית איזי שפירא ברעננה, ומי שעוסק בנושא הזה מבין למה.
מל פולישוק-בלוך: לפני כמה חודשים עשיתי שם סיור.
מל פולישוק-בלוך: אחד הדברים שאמרו לי המנהלת של בית איזי שפירא והצוות הבכיר שם: מה שאת רואה לנגד עינייך זה גם כתוצאה של ילודה טרם זמנם של תינוקות, ויתרה מכך, אם כבר מיילדים תינוקות טרם זמנם, לא מטפלים בשעות הקריטיות ובזמנים הקריטיים של תחילת חייהם כמו שצריך, וזאת התוצאה.
מל פולישוק-בלוך: ואני מציעה לחברי - אתם הייתם פעם בבית איזי שפירא?
זבולון אורלב: שלוש פעמים.
זבולון אורלב: כמנכ"ל חינוך, כיושב ראש ועדת החינוך וכשר הרווחה.
מל פולישוק-בלוך: אז אני מאד מעריכה אותך על העניין הזה, כי לא כל אחד טורח ועושה את זה, ואני חושבת שכמו שאתמול שנינו היינו בסיור בגדר ואמרנו שאי אפשר להחליט החלטות בלי לראות בעיניים, צריך לראות את בית איזי שפירא ואת הילדים שישנם שם, כדי להבין על מה אנחנו מדברים.
מל פולישוק-בלוך: דוח המבקר, שהוא דוח מאד חשוב שידוע לנו משנה שעברה, עוסק בעיקר בתמותה של תינוקות, וכמעט ולא מזכיר מה קורה לילדים פגועים בתוצאה מחוסר טיפול נכון.
מל פולישוק-בלוך: ואולי אני אציע לכם כבר עכשיו לעשות דוח משלים, כדי שאנשים שמקבלים החלטה – לגבי תקציבים, לגבי כוח אדם, לגבי ציוד - יבינו על מה אנחנו מדברים.
מל פולישוק-בלוך: אז אולי כדאי להשלים את זה.
מל פולישוק-בלוך: כמה תינוקות נשארים פגועים?
יצחק לוי: אני רוצה להביא לידיעת הצוות שיצא דוח מעקב חמש שנים אחרי תינוקות מתחת למשקל קילו וחצי, על ידי המרכז לשירותי בריאות – מכון גרטנר, אתם בטח מכירים.
יצחק לוי: במסגרת אותו מעקב שאנחנו עושים אחרי הפגיות, ובאופן איטי הנאונטולוגים מוציאים את הדוח, יש לנו דוח מיוחד שנעשה חמש שנים אחרי.