GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם יערי: אני טוען שהמינהל שלנו תקין.
יצחק שובל: יש שתי אפשרויות לבחירה, אבל לא ניצלו אותן.
אהרון הילינגר: מאפריל 2000 ואילך קובע חוק שיווי האישה כי "בגוף ציבורי, בוועדות המכרזים של מינויים, יינתן ביטוי הולם ...." בחוק זה "גוף ציבורי" מוגדר בין היתר תאגיד או גוף ציבורי אחר שהוקם בחוק.
מל פולישוק-בלוך: החוק מחייב אתכם להתאמץ.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שהחוק אומר.
מל פולישוק-בלוך: קודם כול, יש מודעות וזה מאוד חשוב, אני לא מזלזלת בזה, זה שלב ראשון.
מל פולישוק-בלוך: את השלב הזה עברנו.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא כמה מאמצים עושים ומה התוצאות.
מל פולישוק-בלוך: פרופ' טייכר, את רוצה להוסיף?
מל פולישוק-בלוך: כי יש לך נגיעה לנושא.
מינה טייכר: בתור יושבת-ראש המועצה הלאומית לקידום נשים במדע וטכנולוגיה, לפני שהייתי המדענית הראשית, פניתי לנשיא וקיבלתי ממנו תשובה שממנה הבנתי שהוא היה מאוד שמח לראות שם יותר נשים.
מינה טייכר: אני רואה את התקנון, אני יודעת מה קורה במקומות אחרים בעולם.
מינה טייכר: יש הרבה מאוד ארצות שבהן המינויים לאקדמיה הם על-ידי חברי אקדמיה.
מינה טייכר: לא הייתי רוצה לפגוע בעיקרון הזה.
מינה טייכר: נניח שצריך לשנות את התקנון, עדיין זה עיקרון חשוב מאוד.
מינה טייכר: האקדמיה צריכה להיות גוף אליטיסטי ביותר.
מל פולישוק-בלוך: השאלה היא איך גורמים להם לבחור נשים מוכשרות, מדעניות מוכשרות.
מינה טייכר: הוועדה שמציעה, זה שלב ראשון וחשוב לקראת זה.
מינה טייכר: כי ברגע שנותנים לתת-ועדה תפקיד, היא מרגישה שהיא צריכה למלא אותו.
מינה טייכר: זה טוב יותר משכל אחד נשען לאחור בכיסא שלו.
מינה טייכר: אם הוועדה מציעה יותר נשים, כמו שהנשיא אומר, אני מניחה שזה טוב.
מינה טייכר: עוד משפט אחד: קיום של אקדמיה לאומית במדינת ישראל בצורה אליטיסטית זה דבר חשוב מאוד למדינה.
מינה טייכר: בכל מה שאנחנו עושים אנחנו צריכים לדעת שאנחנו לא פוגעים במוסד, לא לשפוך את התינוק עם המים.
מל פולישוק-בלוך: אמרנו את זה לפני שבאת.
מינה טייכר: לדעתי הדרך היחידה היא על-ידי ביקורת ציבורית נוקבת כל הזמן בנושא הזה, ולא בשינוי את הליכי הבחירה.
מינה טייכר: מישהו יכול לחשוב שמסיבות אחרות צריך לשנות את הליכי הבחירה, אבל אני נוגעת כרגע רק בעניין הנשים.
מינה טייכר: הנשים התנגדו לוועדה הזאת, אולי כי הן חשבו שאז לאישה הזאת יהיה תקן של אישה והיא תהיה פחות חשובה.
מינה טייכר: אבל אם תהיה ועדה שכל התפקיד שלה הוא לחפש בין הנשים ולמצוא את הנשים הראויות, שאין להן די לובי, או הן ביישניות ואין להן תמיכה – אולי יהיו קצת יותר נשים.
מל פולישוק-בלוך: זה בבחינת להתאמץ יותר.
מל פולישוק-בלוך: לא להוריד את הרמה או לעשות מכסה, פשוט להתאמץ ולמצוא.
מל פולישוק-בלוך: אולי את יכולה לעזור לחפש.
מינה טייכר: אז אני כאילו נכנסת לעיקרון שהאקדמיה בוחרת את האנשים שלה.
מינה טייכר: אני רוצה שהאקדמיה תבחר את האנשים.
מינה טייכר: אני יכולה להציע, כל אחד יכול להציע, גם לפי התקנון היום.
מנחם יערי: הנשים המצטיינות במדע ידועות, לא צריך להביא אותן לידיעתנו.
מל פולישוק-בלוך: נו, מה הבעיה לבחור בהן?
מינה טייכר: אולי הן ביישניות יותר.
מנחם יערי: הן לא צריכות להציע את עצמן.
מנחם יערי: אנחנו צריכים להציע אותן.
מנחם יערי: אנחנו עושים את זה.
מל פולישוק-בלוך: הצעתם?
מנחם יערי: הצענו.
מנחם יערי: הן לא נבחרו.
מנחם יערי: גם הרבה גברים לא נבחרו.
מנחם יערי: ממש גדולי הדור.
מנחם יערי: גדולי הדור בכל מיני מדעים, ולא אפרט כי זה לא ראוי, לא יושבים אקדמיה.
מנחם יערי: אפשר להגיד: בושה וכלימה.
מנחם יערי: זה 11 שנים אין פילוסוף באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
מנחם יערי: פילוסופיה – מלכת המדעים.
מל פולישוק-בלוך: איך אתה מסביר את זה?
מנחם יערי: זו די בושה.
מנחם יערי: על זה מבקר המדינה לא עמד, כי זה לא באופנה.
מנחם יערי: אבל זו די בושה שיש אקדמיה לאומית למדעים ואין בה שום פילוסוף.
מנחם יערי: אני אומר את זה השכם והערב.
מנחם יערי: לא הצלחנו לבחור פילוסוף.
מנחם יערי: הצענו, והוא לא נבחר.
מנחם יערי: מה לעשות.
מנחם יערי: אז זה לא כל כך באופנה, כי לא מחפשים פילוסופים, מחפשים נשים.
מנחם יערי: מבחינתנו זה אותו סוג של בעיה.
מינה טייכר: אם בוועדות השונות יהיו מודעים, אם האקדמיה תהיה מודעת לביקורת הציבורית הגדולה, שהיא נראית כאילו היא לא התקדמה עם הזמן, ואולי היא מפלה נשים – אם יגידו להם שהם חשודים באפליית נשים, אולי הם ישנו את הגישה שלהם.
מינה טייכר: עכשיו, הם קצת חשודים.
מל פולישוק-בלוך: לא קצת, הם חשודים.
מל פולישוק-בלוך: זה מזכיר לי את הפוליטיקה, זה מאוד דומה, אותו מנגנון עובד.
מינה טייכר: אז הם ינסו להקטין את החשדות, ועדיין לא לשנות את הכלל הצרוף שהאקדמיה בוחרת את האנשים שלה.
מינה טייכר: בזה אולי יש חילוקי דעות ביני לבין היושבת-ראש.
מל פולישוק-בלוך: אני לא אמרתי שצריך לקבוע מי יהיו חבריהם.
מינה טייכר: עוד דבר: סעיף 26 שעומד על היחסים הלא טובים בין האקדמיה למשרד המדע.
מינה טייכר: אנחנו פתחנו דף חדש.
מינה טייכר: אני בטוחה שכשהם ידברו הם יגידו משהו אחר.
מינה טייכר: לא נלך אחורה, נלך רק קדימה.
מינה טייכר: אני חושבת שאנשי האקדמיה, גם הנשיא וגם המינהלה, יכולים להעיד על זה.
מאיר צדוק: יש מדען במשרד, זה השינוי הבולט.
מל פולישוק-בלוך: מדענית.
מל פולישוק-בלוך: למה לא להגיד את זה?
מל פולישוק-בלוך: נשמע את נציגת האוצר.
מיכל צוק: הליקויים שגיליתם, אני חושבת שנתנו להם הסבר ברור.
מיכל צוק: אם תרצו, נפרט זאת.
מיכל צוק: אבל בלי קשר להסבר שנתנו, חשוב לי להבהיר שאנחנו עם הפנים קדימה.
מיכל צוק: בעקבות הביקורת תיקנו את הנושא.
מיכל צוק: היום לא תמצאו פער בין התקציב כפי שהוא בתקציב המדינה לבין התקציב שמאשרים לאקדמיה.
מיכל צוק: זה תוקן בהתאם לביקורת, לפחות לפי המידע שיש לי.
אהרון הילינגר: איך זה תוקן?
אהרון הילינגר: ות"ת צריכה להעביר את כל הסכום שאתם מעבירים, או אתם הקטנתם?
מנחם יערי: אנחנו הפסדנו בהעברות.
מנחם יערי: באמצע דצמבר אני לא יודע מה הסכום שעומד לרשות האקדמיה לשנת 2005.
מנחם יערי: בתור מי שעומד בראש האקדמיה, אני לא יודע את סך כל הסכום העומד לרשות האקדמיה לשנת 2005, שעומדת להיגמר בעוד שבועיים.
מל פולישוק-בלוך: זו לא אחריות שלכם?
מיכל צוק: אפריד בין תקציב המדינה – כפי שאני, כמשרד האוצר, מתקצבת ביחסים מול ות"ת; לבין המישור שבין ות"ת לאקדמיה.
מיכל צוק: יש תקנה תקציבית של האקדמיה, והיה שם סכום נקוב מסוים.
מיכל צוק: כידוע לכולם, בשנים האחרונות היו שינויים בתקציב המדינה, והיו גם תוספות חד-פעמיות בנושא האקדמיה, שהיו חלק מהסיבה,
מל פולישוק-בלוך: זה בתקציב ההשכלה הגבוהה?
מיכל צוק: כן, אבל בתוכו יש חלוקה,
מנחם יערי: יש תקנה תקציבית נפרדת.
מיכל צוק: בתקנה הזאת היה סכום, והוא היה גבוה מהתקציב שאושר על-ידי ות"ת לאקדמיה.
מיכל צוק: היום אין פער בין הסכומים, זה דבר שהוא אומנם טכני אבל הוא לא תקין, ותיקנו את הליקוי הזה.
מיכל צוק: הפער לא נבע מזה שמישהו לקח למקום אחר.
מיכל צוק: כידוע, היו הפחתות רוחב בתקציבי כל המשרדים, והיה חלק מהקיצוץ שהושת על האקדמיה, כפי שהוא מושת על אלפי גופים אחרים.
אהרון הילינגר: בפרופורציה כזאת של הפחתה?
מינה טייכר: ות"ת ירד ב-20%.
יוסי צדוק: הקיצוץ היה מהסכום הנמוך, שלא הועבר.
מל פולישוק-בלוך: את מטעה פה.
מיכל צוק: אני בהחלט לא מטעה.
מיכל צוק: גם נתנו את ההסברים.
אהרון הילינגר: בדקנו את מה שאמרתם לגבי ההפחתה הרוחבית בכל תקציבי הממשלה, זה לא נכנס אפילו להתחלה של הקיצוץ.
מיכל צוק: יש שני דברים.
אהרון הילינגר: שניהם.
מיכל צוק: שנית, היתה תוספת חד-פעמית, ובטעות היא הושארה בבסיס תקציב המדינה.
מיכל צוק: הדבר הזה תוקן.
אהרון הילינגר: ההפרש היה בשלוש שנים, לא בשנה אחת.
מיכל צוק: לא אמרתי שהוא היה שנה אחת.
מיכל צוק: נכון, היתה תקופה מסוימת.
מרב שביב: הפער בין תקציב המדינה לבין תקציב ות"ת, שמיועד לאקדמיה, נובע משתי סיבות: ראשית, לפני כמה שנים היתה תוספת חד-פעמית למחשוב או לבינוי, וזה נשאר בבסיס של תקציב המדינה.
מרב שביב: הביצוע המשיך להיות בהתאם,
מל פולישוק-בלוך: אז למה לא תיקנתם את זה אחרי שנה?
מרב שביב: בכל מקרה התקציב היה גבוה יותר.
מרב שביב: לא הייתי באותן שנים, אבל כשלא מתוקן תקציב והוא גבוה יותר, אין בעיה תקציבית להעביר פחות.
מרב שביב: ברור שאם זה היה הפוך, היתה בעיה.
מרב שביב: זה סכום הוצאה שהוא מקסימלי.
מרב שביב: לכן הביצוע בפועל, שות"ת העבירה, המשיך להיות בהתאם לתקציב האקדמיה שהועבר באותן שנים, בבסיס, בניכוי של קיצוצי "פלאט".
מל פולישוק-בלוך: אולי יש לכם עוד טעויות כאלה ואנחנו לא יודעים עליהן, לשני הכיוונים?
מרב שביב: קודם כול, תקציב המדינה הוא במונחים קלנדריים ולא במונחים אקדמיים.
מרב שביב: שנית, יש סכומים בתקציב המדינה שלא מתאימים לתקציב שות"ת מאשרת, מסיבות של עיתוי שונה של הכנת תקציב, סיבות של סדרי עדיפויות של ות"ת, שלעתים שונים לעתים משל האוצר.
מרב שביב: יש גם העניין של הקיצוצים הרוחביים.
מרב שביב: כשמכינים את תקציב המדינה ההפחתות מושתות על תקנה או שתיים, ורק אחר כך ות"ת עושה חלוקה לפי הסעיפים.
מרב שביב: מטבע הדברים נוצרים פערים.
מרב שביב: השנה הסדרנו זאת.
מרב שביב: אנחנו מקווים מאוד שבשנים הבאות הדברים לא יהיו במחלוקת ולא יהיו פערים.
מל פולישוק-בלוך: לא יכול להיות שאנשי האקדמיה יתבססו על הסכומים בספר הכחול.
מיכל צוק: יש להם הליך אישור תקציב.
מיכל צוק: זה לא עניין של תקציב המדינה.
מיכל צוק: בהליך האישור האקדמיה נמצאת בדין ודברים עם ות"ת.
מיכל צוק: מאשרים את התקציב בכל שנה.
מל פולישוק-בלוך: אני כחברת כנסת צריכה לאשר תקציב, ואני רוצה סעיף גבוה כבר שלוש שנים.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שיש להם תקציב גבוה, ואני לא צריכה להתאמץ בשבילם.
מיכל צוק: עכשיו זה תוקן.
מיכל צוק: אני לא יודעת אם יש הרבה דברים שהמבקר מגיע אליהם עם ביקורת ומייד מודיעים שזה תוקן.
אהרון הילינגר: יש.
מיכל צוק: זה משמח.
מיכל צוק: אני חושבת שגם אתם צריכים להיות שמחים.
מרב שביב: עדיין יש שאלות שמשרד המשפטים לא הכריע בהן לגבי סמכות ות"ת להעביר תקציב לאקדמיה, איך מפקחים על תאגיד שהוא בלתי תלוי, שמתקצב אותו תאגיד אחר.
מרב שביב: עדיין לא קיבלנו על השאלות האלה תשובה ממשרד המשפטים.
מרב שביב: הם מקווים להעביר לנו תשובות בזמן הקרוב.
מרב שביב: זה עלה בהקשר של המולמו"פ.
מרב שביב: בעקבות הדוח לא הסכמנו להעביר גם את תקציב המולמו"פ לאקדמיה.
מל פולישוק-בלוך: למה פרופ' יערי לא יודע מה תקציבו ל-2005 בדצמבר 2005?
מל פולישוק-בלוך: גם זו טעות?
מרב שביב: יש תקציבים ישירים למינהל האקדמיה.
מרב שביב: יש תקציבים נוספים שעוברים דרך האקדמיה לכל מיני פרויקטים אחרים.
מרב שביב: ות"ת, מבחינת אופן התקצוב שלה, כללה בעבר תקציבים נוספים, שעוברים דרך האקדמיה תחת תקציב המינהל.
מרב שביב: חוץ מזה יש עוד תקציבים אחרים, שעוברים לאקדמיה בסעיפים אחרים.
מרב שביב: צריך לעשות סדר, צריך לעשות ניקוי, להשאיר את תקציב האקדמיה שמועבר למינהל האקדמיה בנפרד.
מל פולישוק-בלוך: למה אי-אפשר לדעת על כל הסעיפים בתחילת השנה?
מל פולישוק-בלוך: למה הם לא יודעים?
מרב שביב: אנחנו יודעים.
מרב שביב: יש ויכוח.
מרב שביב: הוויכוח הוא עם מנכ"לית מל"ג-ות"ת.
מרב שביב: נאמר לאקדמיה בדיוק מהם הסכומים ל-2005, מה למינהל ומה ליתר הדברים.
מרב שביב: זה היה לפני כמה חודשים.
מאיר צדוק: זה היה ביולי השנה, על 2005.
מרב שביב: לא הייתי באותה ישיבה.
מרב שביב: יש ערעור של האקדמיה, הם מבינים את הדברים אחרת, כך נאמר באותה ישיבה על-ידי המנכ"לית.
מל פולישוק-בלוך: באופן נורמלי, אבל אין שנה נורמלית, תקציב המדינה נקבע בין דצמבר לסוף מרס.
מל פולישוק-בלוך: אחרת אין ממשלה.
מל פולישוק-בלוך: זה הנורמלי במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: למה זה צריכים לעבור עוד שלושה חודשים או חצי שנה כדי שגוף ידע מה התקצוב שלו?
מרב שביב: התקציב אושר ב-31 במרס.
מרב שביב: היה דין ודברים עם האקדמיה, בעקבות זה זומנה ישיבה עם האקדמיה, כדי שהדברים יובהרו אחת ולתמיד.
מרב שביב: יש ערעור של האקדמיה, ואני יודעת שאמורה להיות ישיבה בזמן הקרוב.
מל פולישוק-בלוך: ערעור זה דבר אחר.
מל פולישוק-בלוך: אני מדברת על השלב ההתחלתי.
מל פולישוק-בלוך: יש תקציב מדינה, הוא נקבע בכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אם הייתי חושבת שזה רק המקרה הזה, ניחא.
מל פולישוק-בלוך: הסיפור הזה חוזר בכל גוף נתמך או מתוקצב במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: עשינו דיון על זה, לא רק בהקשר של ות"ת.
מל פולישוק-בלוך: זה היה עם ראשי האוצר.
מל פולישוק-בלוך: היה דיון בנושא הזה.
מל פולישוק-בלוך: הגופים שצריכים לקבל תקציב, אם זה גוף נתמך או גוף מתוקצב, מקבלים את השורה התחתונה – כמה כסף יהיה להם – ביוני במקרה הטוב.
מל פולישוק-בלוך: במקרה הרע, וזה רוב המקרים, הם יודעים על זה בסוף השנה.
מל פולישוק-בלוך: זו התנהלות שלא תעלה על הדעת.
מרב שביב: קודם כול, העברות התקציב לאקדמיה נמשכות כל הזמן.
מרב שביב: אין עיכוב בהעברה התקציבית.
מל פולישוק-בלוך: אני מדברת על אדם שעומד בראש מערכת וצריך לנהל ולקבוע.
מל פולישוק-בלוך: זה ניהול מוסד.
מרב שביב: אני מסכימה לחלוטין.
מרב שביב: השנה היא שנה מיוחדת, שהיא הסדרה של הנושא.
מל פולישוק-בלוך: זה לא התחיל השנה, אני לא מוכנה לקבל את זה.
מל פולישוק-בלוך: כל שנה אותו סיפור.
מל פולישוק-בלוך: אני רק שלוש שנים בכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אני יכולה להגיד מהמלחמה הידועה שלי לגבי מוזיאוני המדע בירושלים ובחיפה – בכל שנה זה אותו סיפור, בחמש השנים האחרונות זה אותו סיפור.
מרב שביב: אני מוכנה להראות את המכתבים שיצאו לאקדמיה בכל שנה.
מרב שביב: קודם כול, אנחנו פועלים לפי שנים אקדמיות, לא לפי שנים קלנדריות.
מרב שביב: כעת עברנו לשנה קלנדרית, כדי להתאים לתקציב המדינה, אבל בכל שנה העברנו לאקדמיה מכתבים עם פירוט התקציב.
מרב שביב: אני לא חושבת שהיתה בעיה עם העברת המידע בנושא הזה.
מרב שביב: אפשר לבדוק ולראות מתי הוצאנו מכתבים.
מרב שביב: אין בעיה לעשות את זה.
מרב שביב: בעבר לא שמעתי טענות לגבי עצם העברת המידע על התקציב.
מרב שביב: היו טענות מסוג אחר.
מרב שביב: את צודקת שהשנה הדברים לא הוסדרו בזמן, כי עדיין יש בירורים לנוכח דוח מבקר המדינה.
מרב שביב: אני מקווה שזה יוסדר בחודש הקרוב.
מנחם יערי: אני רוצה לעבור לנושא אחר בקצרה, לסעיף בחוק האקדמיה שקובע שהיא צריכה לייעץ לממשלה, לרשויות השלטון למיניהן.
מל פולישוק-בלוך: לפני שאתה עובר לסעיף הבא, עוזי ברלינסקי כתב לי הצעה: שכל ישראלי שזכה בפרס נובל ימונה לחבר האקדמיה.
מנחם יערי: זה בוצע.
מאיר צדוק: זו הוכחה שמערכת השיפוט של האקדמיה פועלת נכון.
מאיר צדוק: הם נבחרו לפני שקיבלו פרס נובל.
מינה טייכר: גם האקדמיה ידעה להבין שהם מדענים גדולים.
מינה טייכר: הם חברים מלפני זה.
מנחם יערי: הם פשוט חברי אקדמיה.
מנחם יערי: כולם היו חברים כשקיבלו את הפרס, שלושתם.
מל פולישוק-בלוך: פרופ' צ'חנובר קיבל את התואר עם פרופ' נילי כהן, אחרי שזכה.
מאיר צדוק: לא, ההחלטה התקבלה קודם.
מנחם יערי: הוא נבחר לאקדמיה לפני שקיבל פרס נובל, באחריות.
אהרון הילינגר: לעניין קיום התקנון, צריך לדייק.
אהרון הילינגר: בתקנון נקבעו שני הליכים, ומשרד מבקר המדינה העלה שאתם בוקרים רק לפי תהליך אחד.
אהרון הילינגר: בפועל לא הוקמה ועדה משותפת, חברי האקדמיה נבחרו על-פי התהליך הראשון, כלומר מתוך החטיבות.
אהרון הילינגר: כן נאמר שהפרוטוקולים אינם משקפים את העמדות.
אהרון הילינגר: השאלה היתה איך התהליכים מתקבלים, ואמרת שהכול נעשה על-פי התקנון.
אהרון הילינגר: ראינו ליקויים בעניין הזה.
מאיר צדוק: פרופ' ישראל אומן נבחר בדיוק בתהליך שאתה מדבר עליו.
מאיר צדוק: התהליך הכפול, במירכאות, מיועד למצב שבו קשה להגדיר אם פלוני שייך למדעי הטבע או למדעי הרוח.
מאיר צדוק: פרופ' אומן שייך למדעי הטבע אבל נבחר על מקום של מדעי הרוח.
מאיר צדוק: המתכונת הזאת, אם תקרא את התקנון, בנויה בדיוק למקרה שקשה להגדיר את המסגרת.
מאיר צדוק: אנחנו פועלים לפי זה.
מנחם יערי: יש שני מסלולים.
מנחם יערי: נקודה נכונה היא שאם אין חבר אקדמיה בפילוסופיה, מי יציע מועמד לפילוסופיה?
מנחם יערי: זאת בעיה.
מנחם יערי: לצורך זה יש ועדה שתפקידה להציע מועמדים, ומועמדות.
מנחם יערי: והוועדה קיימת.
מנחם יערי: יש שתי ועדות, ויש שיתוף פעולה ביניהן.
מנחם יערי: בכל אחת מהחטיבות יש ועדה.
מנחם יערי: כך אני קורא את התקנון, וזה מתקיים ככתבו וכלשונו.
חנה פריידין: לפי החומר שקיבלתי מכם יש מדעי הטבע ומדעי הרוח.
חנה פריידין: אין לכם מדעי החברה?
מנחם יערי: רוח, חברה ומשפטים הם יחד.
חנה פריידין: פרופ' אריאל רובינשטיין הוא פרופסור לכלכלה, הוא ברוח.
מנחם יערי: זה מדעי החברה.
מנחם יערי: גם אני כלכלן, ואני בחטיבה למדעי הרוח.
מל פולישוק-בלוך: זה היה חידוש שהתמנית.
מל פולישוק-בלוך: תקופה ארוכה היה נשיא ממדעי הטבע.
מנחם יערי: במקרה.
מנחם יערי: אמורה להיות רוטציה.
מנחם יערי: אבל היו שני נשיאים בזה אחר זה שהיו ממדעי הטבע.
מנחם יערי: יתרה מזאת, הם כיהנו תקופה ממושכת, וכתוצאה מזה היתה תקופה ארוכה יותר.
מנחם יערי: אגיע לנקודה קריטית, בנושא של חקיקה, שלא נזכרה כאן.
מנחם יערי: האקדמיה אמורה לייעץ לרשויות השלטון למיניהן בנושאים שיש בהם מרכיב מדעי – לייעץ וללוות תהליכים.
מנחם יערי: נכון שהתחום הזה, התפקיד הזה, כמעט לא נתמלא במשך השנים, במידה רבה משום שהרשויות לא מצאו לנכון לפנות אל האקדמיה בבקשה שתיתן את הייעוץ המתבקש, כפי שנאמר כאן.
עוזי ברלינסקי: לפעמים ברשויות יש אנשים שלא יודעים מה לשאול, ואז יש מעין חובה על היועץ להציע את מרכולתו ולהגיד: יש לנו מה להציע לכם, ולא לחכות.
מל פולישוק-בלוך: יש ספר של פניות שלהם לראש הממשלה.
מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק מה שהם עשו.
מל פולישוק-בלוך: לזה התכוונתי כשאמרתי שהדלת היתה סגורה.
עוזי ברלינסקי: אני רוצה לראות את זה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שפרופ' זיו מספיק מכובד כדי שיתייחסו למכתבים שלו.
מל פולישוק-בלוך: אפילו לא הגיבו עליהם במשרד ראש הממשלה.
מנחם יערי: לא המצאנו את זה.
מנחם יערי: זה מקובל מאוד בעולם.
מנחם יערי: האקדמיה האמריקנית הקימה זרוע מיוחדת, NRC, שעוסקת בסוג הזה של ייעוץ.
מנחם יערי: בכל רגע נתון יש ב-NRC 600 ועדות שעוסקות בייעוץ לגורמי הממשל השונים בארצות-הברית.
מנחם יערי: כשנכנסתי לתפקידים אמרתי שאם אסיים את הקדנציה שלי עם שש ועדות, אהיה מרוצה.
מנחם יערי: ויש לנו כבר חמש, אני שמח לומר.
מנחם יערי: לא כולן פועלות, אבל הן בתהליך של הקמה.
מנחם יערי: הראשונה היא ועדה שקיימת כבר כמה שנים, ועדת ביו-אתיקה – ועדה של האקדמיה למדעים שעוסקת בסוגיות הקשות של ביו-אתיקה.
מנחם יערי: היא עובדת בצורה מעולה, להערכתי, בעיקר דרך אתר אינטרנט שמופעל על ידה.
מל פולישוק-בלוך: מי עומד בראשה?
מנחם יערי: כרגע פרופ' רות ארנון.
מנחם יערי: עד לפני חצי שנה עמד בראשה פרופ' מישל רוול, אבל משנתמנה ליושב-ראש הוועדה הממשלתית לביו-אתיקה,
מל פולישוק-בלוך: הוא חבר בוועדה שלכם?
מנחם יערי: הוא נשאר חבר ועדה, אבל הוא לא יושב-ראש, כי הוא לא רצה לכהן כיושב-ראש בשני המקומות.
מל פולישוק-בלוך: ביקרתי את העניין הזה לא מעט.
מל פולישוק-בלוך: אתם רוצים להיות כלי לייעוץ לגורמי ממשל, ואני מאוד מברכת על זה, זה נכון וחשוב.
מל פולישוק-בלוך: אבל צריך להיזהר.
מל פולישוק-בלוך: הביו-אתיקה הוא דוגמה מצוינת לכך.
מל פולישוק-בלוך: אם יש ועדות מטעם הממשל שתפקידן לפקח על דברים מסוימים – הועדה שלכם צריכה היות משוללת ניגודי עניינים.
מל פולישוק-בלוך: היה מצב מאוד לא תקין, כשפרופ' מישל רוול היה בכל ועדה שעוסקת בביו-אתיקה.
מל פולישוק-בלוך: זה מצב לא טוב, כי אתם הופכים להיות גוף בעל עניין ולא גוף שיכול לייעץ.
מל פולישוק-בלוך: אתם צריכים לקחת את זה כדוגמה, לשים לב שלא יהיו אותם האנשים בכל הכובעים.
מנחם יערי: מקובל.
מנחם יערי: זה לא אותם האנשים.
מנחם יערי: מישל רוול, משום שהוא הקים את הוועדה חשבנו לנכון שהוא שיישאר בה.
מנחם יערי: הוא עצמו, מהטעם הזה, ביקש לשחרר אותו מתפקיד היושב-ראש.
מל פולישוק-בלוך: כדאי שתשימו לב לזה.
מל פולישוק-בלוך: הוא ביקש זאת אחרי הרבה ביקורת, בעיקר ממני.
מנחם יערי: יכול להיות שהוא היה צריך לפרוש.
מנחם יערי: ועדה שנייה של האקדמיה, אומנם ביוזמה של קרן פרטית אבל בשיתוף מלא עם משרד החינוך: היוזמה למחקר יישומי בחינוך.
מנחם יערי: הוועדה פועלת זה שנתיים ויש לה הצלחה רבה מאוד בכך שרשויות החינוך השונות מתחילות להיעזר בעבודה שלה.
מנחם יערי: בראש הוועדה פרופ' דן שכטמן מהטכניון.
מנחם יערי: המרכזת שלה, שהיא מרכזת אפקטיבית ואנרגטית מאוד, היא ד"ר אביטל דרמון.
מנחם יערי: הא עושה מלאכה יוצאת מן הכלל.
מנחם יערי: ועדה שלישית נמצאת בהקמה.
מנחם יערי: פנו אלינו בבקשה לכונן ועדה של האקדמיה בנושאים של מחקר סביבתי.
מנחם יערי: בעיקר כל העניין של תחנות ניטור סביבתיות במדינה, התיאום בין תחנות הניטור, ובאילו נושאים מחקריים הן צריכות לעסוק.
מנחם יערי: גם זה יהיה במימון קרן פרטית, אבל בשיתוף מלא עם המשרד לאיכות הסביבה ומשרד החקלאות.
מנחם יערי: עוד אין לנו יושב-ראש לוועדה הזאת, זה בהקמה.
מנחם יערי: לפני שבוע וחצי קיבלתי מכתב משר האוצר, שהוא גם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, בבקשה שהאקדמיה תכונן ועדה לליווי תוכנית ויסקונסין, תוכנית מהל"ב.
מנחם יערי: כפי שאתם יודעים, זו תוכנית לא פשוטה של השמה של מקבלי קצבאות למקומות עבודה.
מנחם יערי: כרגע אנחנו עוסקים בכינון של הוועדה הזאת.
מנחם יערי: כאן היושב-ראש ידוע, כי השר ביקש ממני לשבת בראש הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: אם יורשה לי להציע, אני חושבת שוועדה כזאת צריכה לעסוק לא בתוכנית ויסקונסין כתוכנית כזאת – זה סעיף אחד קטן.
מל פולישוק-בלוך: הוועדה צריכה להיות לגבי עתידו של כוח-האדם במדינה.
מנחם יערי: מצוין, אם תהיה פנייה, נעשה.
מנחם יערי: בינתיים אנחנו מכוננים ועדה על-פי פנייה של השר המתאים.
מנחם יערי: בעצמך אמרת,
עוזי ברלינסקי: למה אתם לא יכולים לא להציע או ליזום, למה לחכות שמישהו יפנה אליכם?
מנחם יערי: אגלה לך סוד.
מנחם יערי: לדברים האלה יש רקע של שיחות, גם הוועדות שאני מדבר עליהן לא נולדו מהאוויר.
מנחם יערי: בין השאר הן נולדו מהתייעצויות מוקדמות שהיו אתנו, עשינו בדיוק את מה שאתה אומר.
מל פולישוק-בלוך: הנושא של הכשרת כוח-אדם במדינת ישראל, לאיזה כיוון הוא צריך להתפתח, ההכשרה בכלל – לדעתי אלו דברים שלא מתייחסים אליהם בצורה מקצועית.
מל פולישוק-בלוך: הייתי בכנס בדנמרק, והאישה מבוגרת שהיתה מלצרית סיפרה לי ששלוש שנים היא לומדת להיות מלצרית.
מל פולישוק-בלוך: שם גם בשביל מלצר אתה צריך להיות מקצוען.
מל פולישוק-בלוך: במדינת ישראל המקצוענות של התפקידים לוקה בחסר, בלשון המעטה.
מל פולישוק-בלוך: כל הנושא של הכשרת עובדים בישראל הוא לא ראוי.
מל פולישוק-בלוך: יש פוטנציאל מבוזבז.
מל פולישוק-בלוך: נזעקתי לעניין כשויקי קנפו התחילה לצעוד, ושר האוצר דאז אמר: יש המון מקומות עבודה.
מל פולישוק-בלוך: היא יכולה להיות חדרנית, היא יכולה לנקות את המדרגות וכו'.
מל פולישוק-בלוך: מלכתחילה הוא ייעד את האוכלוסייה הזאת למשהו מסוים.
מל פולישוק-בלוך: ביקרתי ב"אינטל", ושם לוקחים אנשים שלא גמרו 12 שנות לימוד ומכשירים אותם לטכנאות בתחום ההיי-טק, שזה הרבה יותר ממנקת מדרגות.
מל פולישוק-בלוך: אם יעשו תוכנית עבודה להכשרת כוח-אדם במדינה, משהו עם חזון ועם ראייה רחבה ומקצועית, יתברר שאפשר לשדרג את כוח-האדם בכל מקום בכל רמה.
מל פולישוק-בלוך: לא רק לאקדמיה.
מל פולישוק-בלוך: אף אחד לא נותן את דעתו על זה.
מנחם יערי: אני חוזר ואומר: אם תהיה פנייה, נכונן ועדה.
מל פולישוק-בלוך: יש לך פנייה.
מל פולישוק-בלוך: נוציא את החלק הזה מהפרוטוקול ונהפוך את זה לפנייה.
מנחם יערי: הבטחתי חמש ועדות, ויש עוד אחת.
מנחם יערי: היתה פנייה מהמועצה לביטחון לאומי לוועדה בנושא bio-security –אורגניזמים מסוכנים, ואיך שומרים על החופש המחקרי מצד אחד ומצד שני דואגים לצד הביטחוני.
מנחם יערי: הוועדה הוקמה על-ידי האקדמיה, בראשותו של פרופ' אלכס קינן.
מנחם יערי: היא פועלת.
מנחם יערי: זה לא 600 ועדות, אבל האקדמיה פועלת.
מנחם יערי: היא צועדת במסלול הזה.
מל פולישוק-בלוך: הכיוון נכון, והוא חיוני.
מנחם יערי: אסיים בעוד דבר: יש שני דברים שימשיכו את המשך ההתקדמות.
מנחם יערי: ראשית, שבאמת יהיו פניות.
מנחם יערי: שתהיה מודעות של רשויות השלטון למיניהן לכך שאפשר לפנות לאקדמיה כגוף מדעי חסר פניות.
מל פולישוק-בלוך: איך אתה דואג שזה יקרה?
מנחם יערי: למשל, בארבעת הימים שבהם היה שר מדע דיברתי אתו על זה.
מנחם יערי: אחרי ארבעה ימים הוא כבר לא היה עם שר.
מנחם יערי: אני שנה בתפקיד, והייתי בקשר עם ארבעה שרי מדע.
מל פולישוק-בלוך: יש לי הצעה בשבילך: תפנה לראש הממשלה.
מנחם יערי: כשרשויות שלטון פונות אלינו, חשוב שהן יוכלו לפנות אלינו בלי מכרז.
מנחם יערי: לדעתי צריך להכניס סעיף בחוק המכרזים שמאפשר לרשויות השלטון לפנות לאקדמיה בבקשה לעשות דבר כזה, בלי לצאת למכרז ולהתעכב שנה וחצי בגלל השאלה אם יש עוד גופים שרוצים להציע את עצמם לייעוץ הזה.
מנחם יערי: אנחנו יושבים בכנסת, וחשוב שהכנסת תיתן את דעתה על כך: צריך לאפשר לאקדמיה לקיים את תפקידה בלי מכרז, בגלל המעמד המיוחד שלה.
מנחם יערי: תודה רבה.
מינה טייכר: פורום המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, שאני עומדת בראשו, אמון על פיתוח המו"פ הממשלתי, וזה אמור להיכנס בווקום בין האקדמיה לבין מה שהתעשייה צריכה ורוצה לקדם.
מל פולישוק-בלוך: זה לא התפקיד של המולמו"פ?
מינה טייכר: אגיד מילה על המולמו"פ אחר כך, אבל משרדי הממשלה הם שיוזמים ומממנים, או בודקים איזה מו"פ ממשלתי צריך.
מינה טייכר: הם גם אמונים על העשייה.
מינה טייכר: המולמו"פ מייעץ, לא מבצע.
מינה טייכר: משרדי הממשלה, המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, זקוקים לעזרה של מומחים כל הזמן, בלי סוף.
מינה טייכר: כמו שהממשלה פועלת, הבעיות גדלות כל הזמן.
מינה טייכר: זה דינמי מאוד.
מינה טייכר: מחוץ לממשלה יש הרבה מאוד מומחים שהממשלה לא יכולה להגיע אליהם באופן ישיר, גם בגלל בעיות תקציביות וגם משום שצריך לשכנע את השר הממונה שבאמת אלו החלטות נכונות, בייחוד במקרים שיש לזה השלכות תקציביות.
מינה טייכר: הפורום מכין עכשיו את רשימת הבעיות שיש לנו לקראת השנה הקרובה.
מינה טייכר: ב-2 בינואר, כשהכול יקובץ ונכין מסמך – ולפני שנעבירו לראש הממשלה, כפי שהחלטת הממשלה על פורום מדענים ראשיים מחייבת אותנו – אבוא אליך ותגיד באילו מנושאים האקדמיה יכולה לייעץ, לדעתך.
מינה טייכר: נכניס את הייעוץ של האקדמיה לתוכנית העבודה שתוגש לראש הממשלה.
מנחם יערי: תודה רבה, מצוין.
חגי מרדכי: אני המבקר הפנימי של משרד המדע.
חגי מרדכי: בדרך כלל כשהשר ממונה על נושא מסוים התקציב נמצא במשרדו.
חגי מרדכי: במקרה הזה השר הממונה הוא שר המדע והטכנולוגיה, ותקציב האקדמיה לא נמצא במשרדו.
חגי מרדכי: צריך שהתקציב יעבור דרך המשרד שלנו, וכל הבעיות ייפתרו.
עמוס סלייפר: זאת המלחמה של האי-תלות.
עמוס סלייפר: בעל התקציב הוא בעל הכוח.
עמוס סלייפר: לכן הקימו את האקדמיה.
אהרון הילינגר: יש פרק שלם בדוח שעוסק בסדרי התקצוב.
מל פולישוק-בלוך: כלומר המצב תחת ות"ת הוא פתרון טוב.
יצחק שובל: הוא לא מעוגן.
מל פולישוק-בלוך: תכינו לי הצעת חוק, ננסה לקדם זאת.
מל פולישוק-בלוך: נשמע את נציגת משרד החינוך.
יבינה זכאי-בראונר: הסעיף היחיד בדוח המבקר שהלשכה המשפטית של משרד החינוך, התרבות והספורט נדרשה להתייחס אליו – ואולי היתה התייחסות של גורמים נוספים במשרד – היה בנוגע לשאלה אם ראוי שהשרה תתייעץ גם עם האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים כשהיא ממנה את חברי המועצה להשכלה גבוהה, בתוקף תפקידה כיושבת-ראש המועצה, לפי סעיף 4א לחוק המל"ג.
יבינה זכאי-בראונר: היום זה לא מעוגן בחוק.
יבינה זכאי-בראונר: השרה הוציאה תשובה שאולי זה ראוי ואולי תעשה כך בעתיד, אבל זה לא מחויב המציאות.
יבינה זכאי-בראונר: כך או כך, גם חוות הדעת הקודמת של היועצת המשפטית שלנו אמרה שאין חובה לתקן את החוק.
מל פולישוק-בלוך: מה רע בלהתייעץ אתם?
יבינה זכאי-בראונר: אתמול בלילה עוזרת השרה דיברה אתי.
יבינה זכאי-בראונר: כנראה יש שינוי עמדה או משהו, אני לא יודעת, בכל אופן נמסר לי שהשרה הודיעה שבכוונתה להתייעץ עם האקדמיה במינוי חברי המל"ג.
יבינה זכאי-בראונר: אגב, המינוי הבא רק ב-2007.
מל פולישוק-בלוך: היא יכולה להגיד את זה.
מל פולישוק-בלוך: היא יודעת שלא תהיה שרת חינוך אז.
יבינה זכאי-בראונר: החידוש הגדול הוא שלנו, הלשכה המשפטית, ניתנה הוראה לנסות לגבש תסקיר חוק עם משרד המשפטים.
מל פולישוק-בלוך: זה יחול כבר על מישהו אחר.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאתם בהחלט צריכים לגבש המלצה כזאת.
מל פולישוק-בלוך: גם אם יעמוד בראש המל"ג פרופסור יודע כול, עדיין לא כל החוכמה נמצאת בידי אדם אחד, וכדאי שיתייעצו עם גורמים שיש בהם מאגר גדול יותר של ניסיון וידע.
יבינה זכאי-בראונר: זאת בהחלט העמדה.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה אלמנטרי.