GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועה אבירם: כדי באמת כן להגדיל את הקיבולת בתפוסת הנוסעים האפשרית וסך כל הנסיעות.
נועה אבירם: בדיון מול משרד המשפטים נשלחנו לעשות שימוע ושיח עם הארגונים המייצגים של האנשים עם מוגבלויות, השיח הזה נעשה ועכשיו בעצם מונחת לפתחו של משרד המשפטים הבקשה שלנו לאפשר איזו שהיא החרגה בתקנות הנגישות שכן יאפשרו לתקופה זו שימוש גם ברכבים שאינם נגישים.
נועה אבירם: חשוב לי להדגיש, שלא על חשבון השירות הנגיש.
עפר שלח: באוטובוס הרגיל באופן טבעי גם יהיה פחות לחץ בתחנות ולאנשים שיש להם בעיית מוגבלות, את יודעת, אנחנו בדצמבר.
עפר שלח: ממתי הבקשה הזו הונחה ב-?
נועה אבירם: לדעתי זה משהו כמו שלושה חודשים.
נועה אבירם: אני מקווה שאנחנו בישורת האחרונה כי זה באמת מה שאמור לתת את הפתרון המשמעותי לשירות העירוני.
עפר שלח: ואם תהיה הסברה ראויה אז גם האנשים עם מוגבלויות יבינו שבסופו של דבר זה עוזר להם.
עפר שלח: אף אחד לא מקבל שירות מזה שבגלל איזו שהיא הגדרה של שוויון יש פחות לכולם.
נועה אבירם: חד משמעית.
עפר שלח: אוקיי
נועה אבירם: אלה בעצם הכלים העיקריים.
נועה אבירם: מעבר לזה בכל הנוגע לשמירה על בריאות הציבור בתחבורה הציבורית, בעצם שוב, הצגנו וזה איפשר לנו להוסיף עוד מאות פקחים מחברות התחבורה הציבורית שבעצם אין להם אמנם סמכויות אכיפה והם לא קונסים, אבל כן הם עולים לאוטובוסים ויכולים להפנות את תשומת לב הנוסעים ולחדד את הנושא של עטית מסכות, של שמירת מרחק ככל הניתן, של פתיחת חלונות כדי לאפשר את האוורור של האוטובוס.
עפר שלח: את יכולה לתת איזה שהוא מושג מספרי על היקף הנסיעות היומי הנוסף של הפתרונות הפרטיים האלה שאת מדברת עליהם?
נועה אבירם: של היקף התגבורים, בוודאי.
נועה אבירם: אנחנו מדברים על אלפי נסיעות, 5,000 נסיעות ביום, שאנחנו מתגברים ב-400 קווים.
נועה אבירם: חשוב להגיד, המשק ממשיך ונפתח.
נועה אבירם: המספר שאני אומרת עכשיו בוודאי לא יספיק ככל שממשיכים לחזור ללימודים ולפתוח את הקניונים וכולי.
נועה אבירם: אנחנו מתגברים את זה עד איזה שהוא קצה גבול יכולת שנובע גם במידה פחותה מזמינות הרכבים, אבל גם, אבל גם בסוף יש עולם של תשתיות ולמי שמכיר את התשתיות במסוף סבידור בתל אביב או בתחנה המרכזית בירושלים, בסוף יש גבול כמה אוטובוסים פיזית יכולים להיכנס לשם באותו זמן נתון.
נועה אבירם: אז זו גם איזו שהיא מגבלה שקיימת.
עפר שלח: הגיעו אלינו תלונות על הפסקת שירות, בעיקר רכבת וכן הלאה, בשעות הלילה.
נועה אבירם: קודם כל, התחבורה הציבורית באוטובוסים פועלת באותן שעות שהיא פועלת בשגרה, מה שלא פועל זה קווי לילה וקוים שמיועדים לאזורי בילויים שכרגע עדיין לא פעילים, ככל שהם פעילים, גם לדוגמה באילת, אי ירוק, אז זה איפשר לנו להוסיף שם עוד את השירות למלונות שלא פעל תקופה.
נועה אבירם: בנוגע לרכבת, אני אשמח אם אליאס מטר מנהל אגף בכיר רכבות יוכל להרחיב.
עפר שלח: תיכף נגיע לזה.
עפר שלח: אני רוצה לשאול לגבי זה, זה אומר שמתי השירות נפסק בעצם?
נועה אבירם: כל קו בשעה - - -
עפר שלח: הקווים פועלים בשעות רגילות?
עפר שלח: זאת אומרת קו שהוא עד 23:00 עובד עד 23:00?
נועה אבירם: הייתה תקופה שזה - - -
עפר שלח: תיכף נגיע לרכבת.
עפר שלח: אני רוצה בשלב הזה להעלות את שמרית גוטמן מארגון 15 דקות.
שמרית גוטמן: בוקר טוב לחברי הוועדה, בוקר טוב לראש הוועדה.
שמרית גוטמן: אנחנו מאוד שמחים שאתם מנהלים את הדיון הזה היום בבוקר.
שמרית גוטמן: אני גם רוצה להודות למשרד התחבורה שהקשיב לנו, לבקשות שהעברנו אליהם בחודשים האחרונים ובאמת המצב שאתה מתאר היום הוא מצב הרבה הרבה יותר טוב ממה שהיה פה לפני אפילו כמה שבועות, שהתחבורה הציבורית הופסקה כל כמה שבועות, כל כמה ימים לפעמים והוחלפה בשירות שהוא שירות לא טוב, 25% שירות לדוגמה שהיה בזמן הסגרים.
שמרית גוטמן: העומסים שראינו על התחבורה הציבורית נבעו פשוט ממדיניות שגויה של המשרד, גם בסגר הראשון וגם בסגר השני שלא נלמדו הלקחים ואנחנו מאוד מקווים שהלקחים האלה לא יילמדו גם לסגר השלישי.
שמרית גוטמן: אני מניחה שיעלו פה כל מיני עניינים, אני רוצה לדבר דווקא על שני דברים בהקשר למה שדיברה נועה.
שמרית גוטמן: הדבר הראשון הוא שהחברות היום באמת מוזמנות על ידי משרד התחבורה לדווח כשיש חסרים, אבל הן רק מתבקשות.
שמרית גוטמן: הן לא מחויבות לדווח, ומה שקורה זה שלפעמים – ואולי ידברו על זה אחר כך – זה לאו דווקא באינטרס שלהם לדווח על זה בגלל שאולי הרווח השולי שלהם קצת יותר נמוך וכל מיני סיבות שהן, ולכן אנחנו מבקשים ממשרד התחבורה להכניס את הדבר הזה בתור חיוב, לא בתור בקשה, כדי שאנחנו נוכל בתור נוסעים לדעת שתמיד - - -
עפר שלח: סליחה, אני מבקש להבין.
עפר שלח: מה זה לדווח על חוסרים?
עפר שלח: החוסר מובנה מעצם העובדה שכלי רכב שנועד או יכול לקחת כמות מסוימת של אנשים עכשיו לוקח 40% או 50% מזה.
עפר שלח: אז מה יש פה לדווח?
עפר שלח: זה נתון?
שמרית גוטמן: נכון, אבל גם אחרי כל אלפי הרכבים שנועה סיפרה עליהם שהוכנסו לשירות, עדיין יש חוסרים וכדי שמשרד התחבורה יידע איפה החוסרים האלה נמצאים, כי אין לו את המידע הזה, הוא לא רואה את זה בעיניים.
שמרית גוטמן: מי שבעצם רואה את זה בעיניים זה הנוסעים והחברות, אבל החברות לא מחויבות לדווח, הן מוזמנות לדווח כשיש את הדברים האלה ואני אומרת, זה לא תמיד באינטרס של כולן, לכן ביקשנו מהמשרד ואנחנו מבקשים גם כאן בוועדה גם לבקש מהחברות להגיש את הדיווחים שלהן פעם בשבוע איפה הן רואות את החסרים וכמובן גם להשתמש במוקד *8787 כדי לשמוע בזמן אמת מהנוסעים איפה הם רואים שיש עומסים מאוד גדולים ולהכניס שיפורים מידיים.
שמרית גוטמן: זה הדבר הראשון.
שמרית גוטמן: הדבר השני שדיברה עליו נועה נוגע לכל התחבורה הציבורית העירונית, ששם יש בעיה להכניס רכבים שהם לא נגישים.
שמרית גוטמן: אנחנו הגשנו למשרד התחבורה בקשה עוד בימי סמוטריץ' והוא באמת אישר אותה אבל לרוע המזל השרה הנוכחית לא התקדמה באותה מהירות, והבקשה הייתה לקחת רכבים, אוטובוסים שנוסעים גם בתוך המרחב הכפרי, להוציא אותם משם, יש הרבה אוטובוסים שעושים רונדלים, אנחנו קוראים להם אוטובוסי רפאים, הם אוספים נוסע או שניים במקרה הטוב, הרבה פעמים נוסעים ריקים, לקחת את האוטובוסים האלה להחליף אותם בשירות גמיש, סטייל bubble, סטייל תיק-תק, ולתת גם שירות הרבה יותר טוב למרחב הכפרי שהמרחב הכפרי משווע לזה, וגם לקחת את האוטובוסים האלה שממילא נוסעים שם ריקים, לקחת אותם, לקחת את הנהגים שלהם ולתגבר בערים.
שמרית גוטמן: אנחנו מאוד נשמח שמשרד התחבורה יתקדם גם בכיוון הזה.
עפר שלח: שהם בהגדרה אוטובוסים רגישים, מה שאת מדברת עליו?
שמרית גוטמן: העירוניים הם בהגדרה אוטובוסים נגישים, נכון.
עפר שלח: נועה?
נועה אבירם: אני אשמח להתייחס לשני הדברים.
נועה אבירם: קודם כל בנוגע לחובת החברות לדווח, אז יש להן חובה קודם כל לשלוח אוטובוס נוסף על כל אוטובוס שלא אוסף.
נועה אבירם: זה דבר אחד וזה חובה, וכולל חובה שאי ביצועה יש קנס בצידה, מעבר לזה אנחנו בהחלט עובדים עם מוקד המידע הארצי לתחבורה ציבורית, מה שהזכירה שמרית, *8787, הפעלנו שם בחודשים האחרונים את מה שאנחנו קוראים לו "הטלפון האדום" נציג שמקבל מידע מנוסע שלא נאסף, שהגיעה נסיעה, האוטובוס היה מלא ולא אסף אותו, הנציג ממשיך את הטיפול מולנו ומול המפעיל עד למתן מענה לנוסע או לנוסעים שממתינים בתחנה, מעבר לזה אנחנו עושים בוודאי ניטור ובקרה מתמידים של מספרי הנוסעים ברזולוציות הכי גבוהות שאנחנו יכולים שלא תמיד מגיעות לרמת הנסיעה אבל זה כן נותן לנו מושג איפה צריך תיגבורים, ואני אומרת, המספרים של התיגבורים ושל תוספות הנסיעות באמצעות הקבלנים אכן גדלות מדי שבוע.
נועה אבירם: צריך להגיד שאנחנו מדברים על תוספות של 30,000 נוסעים מדי יום.
נועה אבירם: זה כדי להבין את המספרים.
עפר שלח: שמה הוא המספר הכולל?
נועה אבירם: היום אנחנו עומדים על קרוב ל-2 מיליון נוסעים, שמביא אותנו למשהו כמו קרוב ל-70% משגרה רגילה.
נועה אבירם: זה קצת מטעה כי - - -
עפר שלח: זה פרומיל וחצי, מה שאמרת לי.
נועה אבירם: נכון, אבל ברמת הנסיעה יש לזה משמעות גדולה, אבל רק חשוב להגיד שזה קצת מטעה המספר, אני אומרת שאנחנו על 70% ואז לכאורה זה תואם את ההנחיות של 75%, אבל כמובן שההתפלגות היא לא אחידה, יש שונות מאוד גדולה בין אם זה במרחבים הגיאוגרפיים, יש מרחבים ואזורים וערים שחזרו לפעילות של 100%, בשעות כמובן שזה משתנה, שעות שיא שהן עמוסות יותר מטבען - - -
עפר שלח: לגבי הרעיון של להסיט, להחליף בין רכבים קטנים יותר לגדולים יותר בין העירוני - - -
נועה אבירם: כל הנושא של שירות גמיש הוא בוודאי קורה, נמצא היום בפיילוטים בערים הגדולות, בתל אביב בירושלים ובחיפה, אנחנו עובדים על פיילוטים בשני מרחבים כפריים נוספים.
נועה אבירם: צריך להבין שזה לא כל כך פשוט כי באיזה שהוא מקום אנחנו אומרים לנוסע "איבדת את הוודאות, שבשעה 8:40 יוצא לך קו אוטובוס, מעתה אתה נדרש להזמין באפליקציה".
עפר שלח: למה, אבל אם באמת אין ביקוש מחוץ לערים, הבעיה היא לא מתי האוטובוס או כלי הרכב מגיע, אלא הקפאסיטי שלו.
עפר שלח: אם צריך בסוף להסיע 10 נוסעים ואפשר להסיע אותם בסוג של מיניבוס, ואת האוטובוס להפנות למקום שיש יותר ביקוש, לנוסע זה לא משנה.
נועה אבירם: קודם כל אני אגיד שמבחינת העלויות אין הבדלים מאוד גדולים בעלות ההפעלה בין אוטובוס למיניבוס, הנהג מקבל את אותו שכר, מיניבוס אמנם יותר זול אבל לפעמים הבלאי שלו יותר גבוה, בסוף אין הבדלים מאוד גדולים, אבל כן בהחלט כמו שאמרה שמרית אנחנו רוצים ללכת לפתרונות יותר חכמים, יותר Taylor made לאותם אזורים כפריים, באמת לא להכניס את אותם אוטובוסים גדולים בשעות קבועות שכנראה לא נותנים את המענה המיטבי לנוסעים, אז אנחנו היום בעבודה מאוד אינטנסיבית גם בהחלט בהנחיה של הנהלת המשרד, של השרה והמנכ"ל, כדי לקדם את הפתרונות הגמישים, המותאמים יותר, הטובים יותר לאוכלוסייה הכפרית.
נועה אבירם: זה לא דבר שקורה מעכשיו לעכשיו אבל בהחלט במהלך 2021 אנחנו נראה עוד ועוד פיילוטים כאלה.
עפר שלח: מי אמרת שאת מבקשת שיתייחס לנושא הרכבת?
נועה אבירם: אליאס מטר, מנהל אגף בכיר רכבות.
אליאס מטר: בוקר טוב.
אליאס מטר: אנחנו למעשה מבחינת רמת השירות מפסיקים את השירות הרכבתי בימים ראשון-חמישי סביב השעה 21:00 ברוב המוקדים, יש מוקדים שאפילו קצת לפני, ולא מפעילים את השירות בסופי שבוע שזה שישי ומוצאי שבת.
אליאס מטר: הסיבה שלמעשה קיבלנו את ההחלטה להפסיק את השירות בחלונות הזמן האלה זה כי המשרד, בשיתוף הרכבת, החלטנו לתת את חלונות הזמן האלה לטובת פיתוח התשתית.
אליאס מטר: הרכבת נכנסה למשבר הקורונה אחרי שנים של נסיגה באיכות ורמת השירות שהתבטא בדיוק, מופע תקלות מאוד נרחב, וההחלטה הייתה לבוא ולהאיץ עבודות חיוניות כדי לשקם את הארגון הזה ולהחזיר אותו לסטנדרטים המקובלים מבחינתנו.
אליאס מטר: אנחנו מקדמים את פרויקט החשמול שהוא הפרויקט המרכזי ברכבת הכבדה שאת התוצאות שלו אנחנו מתחילים לראות בהפעלת רכבות חשמליות מירושלים לתל אביב ולהרצליה.
אליאס מטר: לפני מספר ימים קיבלנו גם קרונות חדשים מחו"ל שאמורים להחליף קרונות בני 30 שנה ואתמול התחלנו להריץ נסיעות מבחן ראשונות.
אליאס מטר: כלומר חלונות הזמן האלה שאנחנו מודעים לפגיעה שלהם בשירות, כן משרתות אותנו כדי להאיץ וכדי לצמצם פיגורים מאוד מאוד משמעותיים ברשת הרכבתית, בתקווה שאנחנו - - -
עפר שלח: איזה פתרון אתה נותן לנוסע שבשעות האלה או בזמנים האלה היה אמור לקבל רכבת?
אליאס מטר: בחלונות הזמן האלה יש תכניות מפורטות של היסעים חלופיים, בעיקר אוטובוסים.
אליאס מטר: השירות הזה ניתן גם בשים לב לביקוש שניתן.
אליאס מטר: אנחנו גם הפעלנו את הרכבת בין הסגרים בשעות האלה, הביקושים גם היום וגם הביקושים שחזינו אז הם לא הביקושים הרגילים, ולכן השירות לא ניתן בעצימות הרגילה שהיינו נותנים לפני הקורונה.
אליאס מטר: אם אני לוקח את סופי השבוע, אז במוצ"ש אנחנו נמצאים בסדר גודל של 15% מהשגרה ובשישי אנחנו ב-20%-22% ממה שהיה בשגרה והשירותים החלופיים ניתנים בהתאם.
עפר שלח: אני מוכן לקבל שיש הגיון בזה שיש ניצול של התקופה הזאת שהיא כמובן אילוץ, אתם לא בחרתם בזה, אבל יש ניצול של העובדה שיש ביקוש הרבה יותר נמוך כדי לעשות דברים, שאגב, התייחס דו"ח מבקר המדינה לזה שהם היו צריכים להיעשות כבר מזמן ולא נעשו, אבל אנחנו מסתכלים על מה שקורה היום.
עפר שלח: כל זה בתנאי שהנוסע הבודד מאותם 15% או 20% שהזכרת, מקבל שירות ראוי.
עפר שלח: אנחנו כחברי כנסת ועכשיו לקראת הדיון הזה גם כוועדה לביקורת המדינה מקבלים לא מעט תלונות שאומרות "אין לי פשוט פתרון.
עפר שלח: אני מסיים או מסיימת לעבוד בשעה הזאת, אני בדרך הבית, ובמקום שהייתי רגיל שתהיה לי רכבת, עכשיו אין כלום".
אליאס מטר: יש לנו תכנית סדורה שאנחנו נותנים תיגבורים.
אליאס מטר: למשל, אחד הקטעים המרכזיים שאנחנו סגורים בהם זה נגיד תל אביב לכיוון צפון, לכיוון חיפה, ושם אנחנו מפעילים אוטובוסים סדירים, מתל אביב לערים השונות, לחדרה, בנימינה ולחיפה.
אליאס מטר: אני יכול להגיד כאן שאנחנו תוך פרק זמן של חודש ימים אמורים לצמצם את היקף הסגירות בלילות ולהחזיר את השירות הרכבתי כשירות רגיל לציבור בחלק מהמקרים, והבעיה הזו אמורה להתמתן.
אליאס מטר: אחת הביקורת גם שכשאנחנו נותנים שירות חלופי, הוא לא שקול או הוא לא זהה באיכות שלו מבחינת זמני ההגעה.
אליאס מטר: כלומר מי שרגיל לעשות נסיעה של חדרה-תל אביב ב-30 דקות, כמובן אוטובוס הרבה יותר איטי ולכן גם כשאנחנו נותנים חלופה, היא עדיין לא חלופה מספיק טובה מבחינתו כי היא לא זהה לשירות המקורי שהוא קיבל, ואת זה אנחנו פותרים באמצעות כך שתכנית ההאצה הזאת תאפשר לנו להחזיר את השירות הרכבתי המקורי לחלקים גדולים מהארץ שהפסקנו אותו בחצי השנה האחרונה.
עפר שלח: יש לי שאלה.
עפר שלח: נגיד שלא הייתה קורית הקורונה, והיינו בביקוש רגיל, מה היה קורה לפרויקט החישמול או לכל פרויקטי התשתית האחרים, איך הייתם עושים אותם?
עפר שלח: ושוב אני אומר, העיר מבקר המדינה בדו"ח שלו על העיכוב הגדול בפרויקטים האלה ממילא, אבל מה הייתה התכנית שלכם לימים האלה אם לא הייתה קורית קורונה?
אליאס מטר: בעבודות האצת החישמול שינוי תפיסת העבודה השתנה עוד בתקופה של בצלאל סמוטריץ', בדצמבר 2019, זה היה לפני הקורונה, והוא החליט אז עם הנהלות המשרד והנהלת הרכבת שהפרויקט הזה בגלל חשיבותו הלאומית ובגלל חשיבות ארוכת הטווח שלו, יקבל קדימות.
אליאס מטר: ההחלטה הזאת אף משפיעה גם על התפעול השוטף.
אליאס מטר: הוא החליט אז שבשירות לתוך תל אביב, מצמצמים את השירות לתל אביב ומחשמלים את כל העיר תל אביב גם בתקופות היום.
אליאס מטר: הוא נתן חלונות של 24 שעות לעבוד.
אליאס מטר: כלומר זה לא התחיל בקורונה.
אליאס מטר: הנהלת המשרד והרכבת ראו את החיוניות של קידום הפרויקט ועוד לפני שהתחילה הקורונה נתנו לו את הקדימות.
אליאס מטר: מי שזוכר, היו לנו שישה שבועות במהלך דצמבר 2019 וינואר 2020 שבהם כן צמצמנו שירות.
אליאס מטר: מה שקרה בקורונה, אני חייב להגיד שוב, היה פה עשור של פיגור בהשקעות רכבתיות.
אליאס מטר: הן בתחום התחזוקה בציוד נייד, הן בתחום התחזוקה בתשתיות, תחזוקת גשרים, תחזוקת תחנות רכבת.
אליאס מטר: האוצר תיקצב אותנו בכמעט 420 מיליון שקל במארס לטובת השקעות בפרויקטים חיוניים לרכבת, זה כסף שהיה חסר למערכת ולא ניתן במשך שנים, ואנחנו מנצלים את ההזדמנות הזו שגם יש פחות נוסעים כדי להחזיר לנוסעים ואני סמוך ובטוח שכשנחזור, אנחנו נחזור למתקנים יותר טובים, רכבת יותר בטוחה ויותר מדות לטובת כלל הנוסעים.
אליאס מטר: אני מסכים שהשירות שאנחנו נותנים לא מספיק טוב בהרבה מקומות, אנחנו צריכים להיות עם היד על הדופק לראות איך אנחנו נותנים אותו בתדירות יותר טובה, כדי לתת את המענה החלופי הכי ראוי.
אליאס מטר: אבל אני מתנצל להגיד, אין לנו באמת ברירה כי אנחנו רוצים להחזיר את הרכבת למקום הרבה יותר טוב, כי לציבור מגיעה רכבת יותר טובה.
עפר שלח: האם גם אתם באגף של הרכבת עושים שימוש ברכבים של היסעים פרטיים שמושבתים היום בגלל הירידה בתיירות ומסיבות אחרות?
עפר שלח: בחברות הסעה פרטיות?
אליאס מטר: השירות שניתן ברמת המשרד, וגם נועה תדע להתייחס לשירות החלופי, אנחנו לא מתנהלים כיחידת הרכבות באופן נפרד מהנהלת המשרד, כלומר כשמחליטים על סגירה של מקטע רכבת הרשות לתחבורה ציבורית שגם אני וגם נועה עובדים בגוף הזה, נותן פתרון מתכלל שלוקח את כלל התשומות שיש מול הביקוש שיש, ומארגנים את הפתרונות האלה.
אליאס מטר: אנחנו לא עובדים בחלל נפרד, אנחנו עובדים באופן משותף בעניין הזה.
אליאס מטר: אני לא חושב שכמויות הנוסעים ברכבת הן כאלה שאפשר להגיד שהתשומות זו הבעיה, אנחנו חושבים שהביקוש – כלומר גם כשאנחנו מפעילים ובהרבה מקומות מפעילים אוטובוסים – לא ראינו ביקושים גדולים או גבוהים.
אליאס מטר: אולי בהזדמנות אחרת נציג לכם את הנתונים של המוקדים שבהם לא פעלה הרכבת ומה הביקוש היה לשאטל החליפי.
אליאס מטר: זה בעיקר בגלל, שוב, בגלל שהשירות הוא שירות נחות ביחס לרכבת.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את מירב דוד מלובי 99.
מרב דוד: בוקר טוב לכם.
מרב דוד: אני רוצה להתייחס לטיעון בעניין הרכבות כי כלכלית יש בו משהו בסיסי לא נכון, כי אם אנחנו מתייחסים לאוטובוסים כשירות החליפי לנסיעות רכבת, בוודאי לנוסעים שאין להם ברירה, אז גם השירות החליפי בימי קורונה הוא שירות חסר, הוא שירות שבהגדרה התדירות שלו בעייתית וההגעה שלו בעייתית, בגלל הנסיון להפחית את מספר הנוסעים ולשמור על מרחק.
מרב דוד: ואז הרעיון הזה שאין ביקוש לרכבת והתחליף הוא אוטובוס, לא עובד.
מרב דוד: הטענה שאין ביקוש היא טענה בעייתית נורא כי הרכבת הייתה סגורה במשך תקופה ארוכה בתקופת הסגר, אחר כך היא חזרה בבסיס לתדירות שהיא תדירות לקויה ונחותה, ואז הטענה היא שהביקוש נמוך.
מרב דוד: הביקוש הוא נמוך כי השירות נחות ואנשים לא חוזרים לרכבת אלא במקרים רבים כשהם יכולים, הם עוברים לרכב הפרטי ואז הטענה של ביקוש נמוך היא פשוט טענה לא נכונה והדחיפה של האנשים חזרה לרכב הפרטי, אנחנו נשלם עליה מחיר כבד ביום שאחרי בפקקים עוד יותר גרועים ממה שחווינו לפני משבר הקורונה.
מרב דוד: יכול להיות שהיה צריך לחשוב על פתרונות אחרים, אולי על סגירות יותר נקודתיות כדי לעשות את השיפורים הטכנולוגיים האלה, אין לי שום רצון להגיד שהשיפורים האלה אינם חשובים אבל לייצר גם שירות אוטובוסים נחות וגם שירות רכבת נחות ואז לטעון שהביקוש נמוך, זו טענה שכלכלית היא בלתי סבירה מה גם שאנחנו יודעים שבתחבורה ציבורית הביקוש וההיצע קשורים, זאת אומרת שברגע שההיצע הוא בעייתי בוודאי שהשימוש יפחת.
מרב דוד: אז אנחנו בעצם מסתפקים ב- - -
עפר שלח: את בהגדרה צודקת, רק שננסה להיות מעשיים בסיפור הזה.
עפר שלח: כן, אוטובוס יגיע יותר לאט מרכבת, אפילו אם הוא יגיע בזמן וכן הלאה, באופן טבעי הוא יגיע יותר לאט מהרכבת.
עפר שלח: בעיני הפיצוי הזה צריך להיות פיצוי כספי, זאת אומרת אתה מקבל שירות נחות, אז שיעלה לך פחות.
מרב דוד: אבל העניין עפר, שיש נוסעים שפשוט אין להם ברירה ואז הם מקבלים את השירות הנחות גם כאן וגם כאן ואין להם שום תחליף ואין להם אין לנסוע, והתוצאה היא שבגלל שהרכבת לא עובדת בסופי שבוע אנשים ממירים בחלקים מסוימים נסיעות לימי ראשון עד חמישי, והאוטובוסים בסופי שבוע, אלה שפועלים, בתדירות הנמוכה ובימי ראשון עד חמישי, פלוס חיילים שעולים על הקווים הבין-עירוניים, יוצרים מצב של נסיעות מפוצצות, דחוסות, במצב של קורונה, עם אכיפה מאוד חלקית באוטובוסים בנושא המסכות, זאת אומרת הנסיעה גם נתפסת כלא בטוחה.
מרב דוד: הנזק שנעשה פה לתחבורה הציבורית, לתדמית שלה, לאיכות שלה, זה נזק שנסבול ממנו עוד שנים קדימה.
עפר שלח: אני מסכים לגמרי, אבל תני לי בבקשה את הפתרון שלכם בהינתן שגם אתם אומרים, בסדר, היו פאשלות בעבר, כולנו יודעים.
עפר שלח: התחבורה הציבורית, ובוודאי הרכבת, סובלת מהזנחה משמעותית, היה דגש לא נכון על הרכב הפרטי ועל מחלפים וכל מיני פתרונות שמקדמים את הרכב הפרטי על חשבון התחבורה הציבורית, אבל אנחנו בזמן הנוכחי.
עפר שלח: לזמן הנוכחי מה אתם חושבים שצריך לשפר שהוא מעשי?
מרב דוד: אני חושבת שהיה כן צריך להחזיר נסיעות לפחות לסופי שבוע, כדי להוריד את הלחץ באוטובוסים בימי ראשון-חמישי, יכול להיות שהיה צריך לעשות פעולות יותר ממוקדות על זמן קבוע.
מרב דוד: כי ברגע שאדם יודע שהרכבת סגורה לשבוע אבל אחר כך היא תחזור, זה לא ידחוף אותו בחזרה באופן קבוע לרכב הפרטי, וזה נראה לי פתרון שיש לו סיכוי, ברמת הרגלי הנסיעה, להיות יותר יעיל.
מרב דוד: חשוב לי להגיד עוד משהו שלא נכנס בינתיים לדיון והוא כאילו קשור לימים רגילים של תחבורה ציבורית לקויה, אבל הוא בוודאי היה יכול לעזור גם היום.
מרב דוד: על שולחנה של הרשות לתחבורה ציבורית יש תכנית שהוכנה כבר לפני חודשים ארוכים על ידי מתכנני תחבורה עבור הרשות לתחבורה ציבורית, זה הוזמן על ידי הרשות, של שיפור ב-15% מהקווים, ייעול קווים שנסעו ארוך מדי, שייסעו ישיר, התכנית הזאת להבנתנו ממשיכה להעלות אבק על שולחנה של הרשות לתחבורה ציבורית, היינו מאוד שמחים לדעת אם הדבר הזה בכל זאת מקודם.
מרב דוד: זה יכול לפתור בעיות ברגיל אבל זה בהחלט גם חיוני בימים כאלה שאתה שומע ששירות האוטובוסים הוא בנחיתות משמעותית.
עפר שלח: תיכף נבקש מנעה אבירם להגיב על זה וגם מאליאס להגיב על ענייני הרכבת.
עפר שלח: תודה רבה בשלב הזה, אני מבקש לחבר את פרופ' איתמר גרוטו.
איתמר גרוטו: שלום לכם, שלום עפר ושלום לכולם.
עפר שלח: אני חייב לציין שמאז שהתפטרת אתה עובד יותר מאשר קודם.
איתמר גרוטו: זה לא השתנה הרבה.
עפר שלח: בוא נתייחס ספציפית לנקודה הזאת של התחבורה הציבורית וברור שאתם פה אחראיים בעיקר על המגבלות, לא על הפתרונות.
עפר שלח: בהינתן – ואני מניח שתסכים איתי – שגם אם יגיעו חיסונים ויתחילו לחסן ואפילו זה יהיה בקצב יותר מהיר ממה שחשבנו, אנחנו מדברים על ארבעה-חמישה חודשים, חצי שנה קדימה על משהו שדומה לעכשיו.
עפר שלח: האם המגבלות הנוכחיות הן מבחינת
עפר שלח: כם מגבלות טובות שאפשר לחיות איתן לאורך זמן, איך אתם רואים את התמונה הבריאותית של הנסיעה, ואני מזכיר שכאן הוזכר גם על ידי חלק מהדוברים שהצפיפות או הבעיות שנוצרות כתוצאה מזה שאין מספיק פתרונות, גם יוצרות חשש בריאותי כי למעשה יש הפרה מתמדת גם של ההנחיות שלכם.
איתמר גרוטו: קודם כל אנחנו נמצאים בשיח קבוע עם משרד התחבורה והגורמים השונים, גם אלה שאחראים על הרכבת וגם על האוטובוסים והמוניות וכל מה שקשור לתחבורה הציבורית וגם לתחבורה הפרטית, מורי נהיגה, קורסי נהיגה מונעת, כל תחום, אז יש הרבה מאוד ממשקים ובסך הכול אנחנו עובדים טוב עם משרד התחבורה כפי שאני מרגיש, ויש לנו שיח טוב איתם על כל הדילמות וביחד מנסים למצוא פתרונות שייטיבו למצב.
איתמר גרוטו: אנחנו נמצאים כרגע במצב שבו ההגבלה על תחבורה ציבורית היא באזור ה-75%, שזה קצת גבוה אולי מדי לטעמנו בשלב הנוכחי אבל זה לא הדבר הראשון שהייתי מטפל בו, כי בסוף זו באמת שאלה של היצע וביקוש, כמו שנאמר גם על ידי הדוברת הקודמת.
איתמר גרוטו: צריכים לזכור שהביקוש גם בסופו של יום פחות לצערנו, כי פחות אנשים עובדים, מכל מיני סיבות ואני מאוד מקווה שזה גם ישתפר ונראה עליה בביקוש כתוצאה מחזרה לעבודה, אז גם זו נקודה שצריך לקחת בחשבון.
איתמר גרוטו: בסך הכול אני חושב שאנחנו לא רואים סדרי גודל של הדבקות בולטות מהתחבורה הציבורית, בנגוד למה שהיה בהתחלה כי באמת אנשים מאוד מקפידים בנושא המסכות ויש פיקוח חזק בנושא הזה, לא 100%, אבל באמת יותר טוב, וזה בעצם הכלי העיקרי לפתרון.
איתמר גרוטו: בכלל לכל נושא התחבורה, גם בטיסות ובמטוסים ובכל כלי רכב, גם באוויר וגם בים וגם ביבשה.
איתמר גרוטו: חשוב מאוד, מבחינתנו, הדבר הכי חשוב זו ההקפדה על המסכות וזה אנחנו רואים שבסך הכול משתפר, ואם זה כך אז אולי אפשר להמשיך עם ה-75%.
איתמר גרוטו: אני חושב שיכול להיות, והיו בזמנו גם פתרונות שעלו ממשרד התחבורה לדלג על תחנות ולעשות יותר קווים ישירים, יכול להיות שזה עוד משהו שאפשר לשפר בהיבט הזה, זה נאמר שוב, בהיבט התחבורתי לא רק הבריאותי, אבל בטח בריאותית זה הרבה יותר הגיוני שנעשה פחות עצירות בדרך ונמצא פתרונות יותר טובים לאלה שנמצאים בתחנות לאורך הדרך.
עפר שלח: אבל אתה אומר שבכללי בראיית
עפר שלח: כם כרגע המצב הוא סביר, אפשר להמשיך להחזיק אותו בלי קשר לצעדים האחרים שננקטים, 75% תפוסה בתחבורה הציבורית מבחינת
עפר שלח: כם מייצר את המרחק הראוי, כמובן כל עוד האנשים חובשים מסכות.
איתמר גרוטו: יש התלבטות בין ה-50% ל-75%, אבל בפועל אני לא בטוח כמה זה בדיוק נאכף.
איתמר גרוטו: בסופו של יום המסר הכללי הוא שיהיה ריווח ויהיה מרחק קצת בין האנשים, ובעיקר כמובן כמו שאמרתי, נושא המסכות מאוד חשוב מבחינתנו.
עפר שלח: איתמר תודה רבה.
עפר שלח: אליאס רצית להגיב על הדברים שנאמרו.
אליאס מטר: יש משהו אחד שחשוב לי להבהיר.
אליאס מטר: אנחנו גם היום בימים א'-ה' נמצאים בטווח של בין 35%-40% מהתפוסה שהייתה לנו.
אליאס מטר: אני מדבר על הרכבת הכבדה, וזה משהו שיחסית חזינו ביחס לשאר התחבורה הציבורית בגלל שנוסעי הרכבת הם נוסעים שיש להם חלופת רכב פרטי, שיעור השימוש שלהם ברכבת יותר נמוך מכלל האמצעים.
אליאס מטר: רציתי להתייחס לסוגיית החליפיות של סוף השבוע לעומדת ראשון-חמישי.
אליאס מטר: מבדיקות לאורך שנים של המשרד לגבי התנועה ברכבת, הקהל של שישי ומוצ"ש הוא לא הקהל של ראשון-חמישי.
אליאס מטר: נסיעות שישי ומוצ"ש הן בדרך כלל נסיעות פנאי ונסיעות לביקור בני משפחה, ונסיעות ראשון-חמישי הן בעיקר נסיעות תעסוקה ועבודה, ואני חושב שהחזרת הנסיעות בסופי שבוע, הרי בסוף השאלה הזו עומדת לפתחנו לקבלת החלטה, אנחנו לא חושבים שהיא תשפיע על התפוסה בימים ראשון-חמישי, כשגם התפוסה בימים ראשון-חמישי הן עדיין מתחת למגבלות שיש לנו בתקנות היום.
אליאס מטר: כלומר מי שהיום עולה על הרכבות, אין לנו צפיפות ברוב הרכבות, ואלה נתונים שיש לנו מידע מדויק לגביהם.
עפר שלח: בעניין הזה אני רוצה לשאול, אני מבין לגמרי שאין חליפיות גדולה בין נסיעות סוף שבוע לנסיעות ראשון-חמישי, אני מוכן לקבל את זה.
עפר שלח: ראשון, בעיקר, שזה הרבה מאוד נסיעות של חיילים, גם בגלל שהם נוסעים בחינם, אני לא מניח שפה חל שינוי משמעותי בתפיסה, זאת אומרת כמות החיילים שיוצאים הביתה או נמצאים בתנועה, כל אחד מאתנו מכיר את הצפיפות הקשה ברכבת בימי ראשון.
עפר שלח: מה אתם עושים כדי להתמודד עם זה?
אליאס מטר: אני אומר כך, הרי השקנו מערכת של הזמנת מקומות מראש ואז מחשש שתהיה לנו צפיפות, סיכמנו עם הצבא שהחיילים לא עולים בימי ראשון וחמישי, וכשראינו את הנתונים ראינו שיש לנו מספיק קיבולת ולא רצינו להעמיס על אמצעי תחבורה אחרים, החזרנו את החיילים לרכבת.
אליאס מטר: היום עדיין, כשהחזרנו את החיילים לרכבת שזה סדר גודל של 15,000-16,000 בימי ראשון, שזה היום הכי מקסימלי שהיה בחודשים האחרונים, אנחנו עדיין בימי ראשון נמצאים עם 105,000 נוסעי רכבת, ביחס ל-280,000 שהיו בשגרה.
אליאס מטר: כלומר גם עם החיילים במערכת אנחנו נמצאים בסדר גודל של 40% מהתפוסה, כלומר אין לנו כרגע בעיה של צפיפות.
עפר שלח: נעה רצית להתייחס לסוגיה של התכנית שהעלתה מרב דוד.
נועה אבירם: אני ארצה להתייחס לכמה סוגיות.
נועה אבירם: קודם כל בהמשך למה שאמר אליאס בנוגע להסעות החיילים, יש שיתוף פעולה הדוק מאוד בינינו לבין משרד הבטחון וצה"ל והם לוקחים חלק גדול מהנושא הזה של הסעות החיילים עליהם בתקופה הזאת.
נועה אבירם: ופה הקושי שקיים באוטובוסים, הרכבת היא חליפית לחלק מהקווים אבל יש גם קווים שאין להם חלופה רכבתית ומשרד הבטחון וצה"ל נכנסים פה מאוד משמעותית, כדי לאפשר את זה.
נועה אבירם: בנוגע לנושא שהעלתה מירב לגבי הקווים המהירים, אכן קיימת תכנית כזאת.
נועה אבירם: קודם כל אני אגיד שבתקופת הקורונה כבר חלקים ממנה יישמנו, באמצעות מה שאנחנו קוראים הסטות, העברת משאבים בין קווים שהם פחות חזקים לטובת קווים יותר חזקים, יותר מהירים.
נועה אבירם: נגענו בשנה האחרונה במשהו כמו 10% מהקווים ברשת כדי להעביר שירות לקווים יותר מהירים, יותר אטרקטיביים.
נועה אבירם: מעבר לזה, אני מקווה שבימים הקרובים יאושר לנו תקציב לתוספות שירות, ששוב, רובן ייועד לאותם קווים מהירים.
נועה אבירם: כשאני אומרת מהירים, אנחנו גם רוצים להפעיל אותם על נתיבי תחבורה ציבורית כי בסוף המשחק הוא - - -
עפר שלח: תני לי דוגמה לקו כזה?
נועה אבירם: אני יכולה להגיד שלפני שבועיים הפעלנו קו על כביש 531 בערי השרון, שהוא מחליף איזה שהוא קו קיים ועתיר תחנות, אבל פה זה קו מהיר ובאמת איכותי ואטרקטיבי.
נועה אבירם: אז התכנית הזאת נעשית, לתכנית הזאת כמובן יש תג מחיר מאד גבוה וגם יכולת ליישם אותה, להביא אוטובוסים וכולי.
נועה אבירם: אז ככל שיש תקציב וניתן תקציב ואנחנו מגייסים ממקורות שונים, היא אכן קורית.
נועה אבירם: היא לא מעלה אבק בשום צורה, זה עדיין באג'נדה, זה נעשה, זה קורה.
נועה אבירם: זה לא ירד מסדר היום.
עפר שלח: ח"כ ח'טיב יאסין בבקשה.
אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, חברים, חברות.