GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית הלוי: אני רוצה לומר שאני חושב שדווקא דרושה התערבות של הכנסת כיוון שאנחנו נמצאים בסיטואציה שהיא הולכת ומתרחבת שבה דווקא הפקידות במדינת ישראל מונעת – כולל מינויים, לרבות מינויים, תעיין רק בהסדר ניגוד העניינים המופרך, פשוט אי אפשר לקרוא אותו, בניגוד אגב לכללי ועדת אשר של מבקר המדינה, בניגוד - עמדת היועץ המשפטי לממשלה שראש הממשלה, בניגוד לכללי ועדת אשר שאמרה, בואו ניקח את הדבר הקונקרטי – אם לך, עפר שלח או לך קארין אלהרר יש בעיה ספציפית, אנחנו נבודד את הבעיה הספציפית, נאמר:
עמית הלוי: בזה את לא מתערבת אבל בכל השאר יש לך אחריות, בוודאי ראש ממשלה שהחוק מבחין בין ראש ממשלה לשרים.
עמית הלוי: כל זה לא מעניין.
עפר שלח: מה לעשות, עם שלושה כתבי אישום יש המון בעיות ספציפיות.
עמית הלוי: כל זה לא מעניין אף אחד.
עפר שלח: זה קצת בעיה ספציפית.
עמית הלוי: באופן גורף לאורך כל השנים – אתה רוצה, אני אשלח לך אחרי זה את כל הדוגמאות באופן גורף – הפקידות מונעת את המינויים ולכן יש מקום לכנסת להתערב, לחשוב מחדש: אחד, בהחלט על חוק שירות מדינה שיאפשר לנבחרי הציבור, קרי לציבור, למנות במשרות מדיניות הרבה יותר רחבות ממה שיש היום.
סעיד אלחרומי: אבל הם לא עושים את תפקידם עכשיו.
עמית הלוי: דבר שני, לא לאפשר – הרי היועץ המשפטי עושה את זה בחוסר סמכות, אף אחד לא נתן לו סמכות.
עמית הלוי: להיפך, למבקר המדינה יש סמכות.
עמית הלוי: אף אחד לא נתן לו סמכות לקבוע את ניגודי העניינים, אפרופו הדוגמה האחרונה שאמרתי.
עמית הלוי: כל הדברים האלה, אנחנו צריכים להתכנס לדיון רציני - -
קארין אלהרר: למה צריך אותו?
קארין אלהרר: אפשר לפטר אותו, לא?
עמית הלוי: - - ולעשות שינויים שיאפשרו לקובעי המדיניות לקבוע אותו.
עפר שלח: בזה אגב אני איתך לגמרי, רק שבמצב הנוכחי הוא בדיוק הפוך.
עפר שלח: מי שלא ממנה זה בדיוק הדרג הנבחר.
שלמה קרעי: רק שהכנסת קודם כול תעשה את החקיקה שלה, בינתיים הכול - - -
עפר שלח: שאותה היא לא עושה כי לא מתכנסת ועדת שרים לחקיקה כי שני חלקי הממשלה לא מסוגלים להסכים אפילו על זה.
סעיד אלחרומי: הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היא בדיוק אנטי תזה למה שאמר חברי, אנטי תזה.
סעיד אלחרומי: זה אומר שככל שהנושא של המינויים הבכירים, של משרתי ציבור, שצריכים לדאוג לאזרחים, ככל שהם תלויים בפוליטיקאים אנחנו רואים מה שקורה היום.
סעיד אלחרומי: יש שיתוק מוחלט, הציבור משלם את המחיר ואני חושב שהנציב היטיב להסביר את המצוקה שאנחנו נמצאים בה.
סעיד אלחרומי: הנציב פועל מול המנכ"לים, מול הצוותים המקצועיים.
סעיד אלחרומי: אבל מה לעשות כשאין לנו מנכ"ל, שהממשלה לא ממנה מנכ"ל, זאת אומרת שכל המשרד עכשיו תקוע.
סעיד אלחרומי: דוגמה, משרד המשפטים, ועוד ועוד מינויים.
סעיד אלחרומי: משרד האוצר, אין ממונה על התקציבים, אין מנכ"ל, אין עוד כמה.
סעיד אלחרומי: חשכ"ל, התערבות היועץ המשפטי הכריחה אותם עכשיו להגיע לפשרות.
סעיד אלחרומי: יכלו להגיע לפשרה לפני כמה חודשים, אז שיגיעו לפשרה בקשר למנכ"ל משרד המשפטים, בקשר לממונה על התקציבים.
סעיד אלחרומי: זה ממש ממש דוחף אותנו, חבריי, לכך שככל שהמינויים יהיו מקצועיים יותר, ללא התערבות הפוליטיקאים, אנחנו בדרך הנכונה כי כאשר הפוליטיקאים – עם ריבים, אני לא רוצה להיכנס לזה, בממשלה הזאת מי נגד מי – אבל השיתוק הזה משתק את המדינה בכלל ומשתק את השירות לציבור.
קארין אלהרר: בהמשך לדברים של הנציב אני רוצה להזכיר שהוא הערים קשיים על איתור מנכ"ל משרד המשפטים.
קארין אלהרר: זה אחד, אפרופו התפקיד שלו.
קארין אלהרר: ולחברי חבר הכנסת הלוי, אני רוצה להציע הצעה.
קארין אלהרר: אם אתה רוצה את השיטה האמריקאית, בוא נאמץ את כולה.
קארין אלהרר: אי אפשר להיות עם, להרגיש בלי.
שלמה קרעי: למה זה קשור אחד לשני?
עמית הלוי: מה את מציעה?
עפר שלח: לכן ההשוואה היא - - -
סעיד אלחרומי: לא, השיטה האמריקאית, ידוע, ארבע שנים.
שלמה קרעי: בשתי השיטות זה פשוט מימוש של הדרג הנבחר.
שלמה קרעי: מה זה משנה אם זה נשיא או שרים?
עפר שלח: זה מאוד משנה.
סעיד אלחרומי: אין כל שישה חודשים בחירות שם בשיטה האמריקאית.
קארין אלהרר: ידידי קרעי.
קארין אלהרר: גם לשיטתכם, אם היום היו מפטרים למשל את כל הדרג המקצועי, גם אז הממשלה הזאת לא מתפקדת בשום צורה ואופן.
שלמה קרעי: הממשלה הזו זה משהו אחר.
שלמה קרעי: מדברים באופן כללי.
קארין אלהרר: אבל מה זה משהו אחר?
קארין אלהרר: האזרחים זכאים לממשלה מתפקדת, ללא קשר אם אתם יודעים לדבר ביניכם, כן או לא.
שלמה קרעי: אז שלא יצביעו כחול לבן.
עפר שלח: אני חושב שזאת יכולה להיות החלטה פה אחד של הוועדה.
קארין אלהרר: זו מסקנה שאני יכולה להתחבר אליה, בהחלט.
עמית הלוי: מה ההצעה שלך, קארין?
עמית הלוי: מה זה לקבל את השיטה האמריקאית בכללותה?
עמית הלוי: הצבעה ישירה לראש ממשלה?
קארין אלהרר: מה שאני מציעה זה שנפסיק לייבא רעיונות ספציפיים שמוצאים חן בעינינו ונשכח מהרעיונות שפחות מוצאים חן בעינינו.
קארין אלהרר: או שהולכים על כל האירוע או שנשארים עם האירוע הישראלי.
קארין אלהרר: אגב, אני חושבת שהאירוע הישראלי הוא טוב, גם לשיטתך, אמרת כללי ועדת אשר.
קארין אלהרר: כל כללי ועדת אשר חלו על נתניהו – להזכיר, כולנו, הוא היה ונשאר שר התקשורת, גם כשידעו על הקרבה שלו לאלוביץ'; היה הסדר ניגוד עניינים, שאגב, בשעתו לא היו לו בעיות עם הסדר ניגוד עניינים.
קארין אלהרר: הפעם, פתאום מתעוררים קשיים.
עמית הלוי: קראת את הסדר ניגוד העניינים?
קארין אלהרר: אני אומרת לך, ידידי, לאט לך וטיפת צניעות.
קארין אלהרר: היינו בבית הזה קודם, אנחנו מכירים את התהליכים ואני אומרת לך שחלו שינויים, ולא בהכרח אצל הפקידות.
שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לדברים שאמר חברי חבר הכנסת עמית הלוי.
שלמה קרעי: ויתרה מכך, חבר הכנסת אלחרומי, אמרת שצריך לתת לדרג המקצועי לעשות את העבודה המקצועית שלו.
שלמה קרעי: מה לעשות היום שהדרג המקצועי – ובהקשר הזה דינה זילבר, המשנה ליועץ המשפטי, שביקשתי ודרשתי שלא תגיע לכאן ואני שמח שהיא ביטלה את השתתפותה – הדרג המקצועי הזה כותב ואומר את הדברים בלי להתבייש, בלי למצמץ, והיא כותבת: המגמה החשובה שלנו, דינה זילבר, היא העתקת מרכז הכוח השלטוני ויכולת ההכרעה המעשית בשאלות של מדיניות, מהדרג הפוליטי הנבחר לדרג הפקידותי הממונה.
שלמה קרעי: הדרג הפקידותי הזה שאתה אומר שהוא מקצועי, הוא לא מקצועי, הוא הופך את עצמו לדרג נבחר שלא באמת נבחר על ידי העם, וזה מה שחמור בעניין הזה.
סעיד אלחרומי: אז בבקשה.
סעיד אלחרומי: אם מישהו עבר על התקשי"ר - -
שלמה קרעי: מה זה עבר?
סעיד אלחרומי: - - יש נציב, יש תהליך.
סעיד אלחרומי: יש הליך שעובד ציבור שסרח לכאורה, יש - - -
קארין אלהרר: היא לא סרחה.
סעיד אלחרומי: אם סרח.
שלמה קרעי: היא לא המציאה את זה.
קארין אלהרר: למה אתה עושה לה משפט שדה?
שלמה קרעי: היא אומרת את הדברים בבמות מאוד מאוד נרחבות, ומקשיבים לה קשב רב ומוחאים לה כפיים גם כן, והדברים האלה קורים ומכרסמים בדמוקרטיה שלנו צעד אחר צעד, והדבר הזה צריך להיפסק, וטוב שיש שדרה של פקידות מקצועית בכירה שתמונה בהחלט במינויים פוליטיים שיממשו את מדיניות השרים.
עפר שלח: לפני שנסכם, ושוב אני אומר.
עפר שלח: הוועדה רואה בחומרה את זה שהשרים שהוזמנו לכאן בחרו שלא להשתתף.
עפר שלח: התשובות כאמור הן בדרג הפוליטי וממנו אנחנו נדרוש לקבל אותן ואנחנו נחזור ונדרוש עד שנקבל אותן.
עפר שלח: מכיוון שיש פה פררוגטיבה ליושבי-ראש ועדה לשעבר - שאני מקווה להשתמש בה בקרוב - חברת הכנסת לשעבר מלי פולישוק-בלוך, תעלו אותה בבקשה.
קריאה: היא ירדה.
עפר שלח: אוקיי, אני מצטער.
עפר שלח: אני רוצה להגיד בסיום, גם לדבריו של חבר הכנסת קרעי.
עפר שלח: האמירה הזאת – אני לא יודע, אני לא מכיר את הדברים בדיוק – אם היא נאמרה כמו שהיא נאמרה - - -
שלמה קרעי: נכתבה בספרה.
עפר שלח: מאה אחוז, ולא הוצאה מהקשרה - - -
קארין אלהרר: זה הוצא מהקשרו.
עפר שלח: אני אומר, אני לא רוצה להתייחס יותר.
עפר שלח: האמירה כאמירה – אני כרגע מתייחס אליה כאילו היא לא הוצאה מהקשרה; אם היא הוצאה מהקשרה זה לא בסדר - -
קארין אלהרר: היא גם הסבירה אותה.
עפר שלח: - - אבל אם היא לא הוצאה מהקשרה אז היא אמירה לא ראויה.
עפר שלח: וברור לחלוטין שמי שצריך להתוות פה מדיניות ומי שצריך לדאוג שהמדיניות הזאת תתבצע זה הדרג הפוליטי.
עפר שלח: אבל, בואו נגיד על זה שני דברים.
עפר שלח: אחד, הדרג הפוליטי הרוויח – בכללה, עכשיו אני אומר – בחוסר יושר את חוסר האמון שחש לו הציבור ואת ההעדפה של הציבור לדרג המקצועי.
עפר שלח: זה לא רק בגלל שאנשי מקצוע הם תמיד נראים, אתה יודע, פוליטיקאים הם נגועים.
עפר שלח: יש פה סדרה שלמה של אירועים מהצד הזה, מהצד הזה.
עפר שלח: באמת, זה הולך וזה לא דווקא הממשלה הנוכחית אבל זה מאוד מאוד הממשלה הנוכחית, שגרמו לזה שאין אמון בדרג הפוליטי.
עפר שלח: אני מדבר על זה הרבה מאוד, בעיניי זה הדבר שהכי פוגע ביכולת שלנו כולנו לעבוד.
עפר שלח: זה בכלל לא משנה אם זה עמית הלוי מצד אחד או עפר שלח מצד שני, אנחנו מאבדים, אמון הציבור זה המטבע שמאפשר לנו לעבוד.
עפר שלח: ואת הדבר הזה צריך להחזיר ואנחנו צריכים לקשוט עצמנו תחילה.
עפר שלח: אנחנו צריכים קודם כול לשים את זה על דרג פוליטי, וכאן אני מגיע לדבר השני.
עפר שלח: יש נוחות מאוד גדולה לדרג פוליטי להאשים פקידים בזה שהוא לא יכול לעשות שום דבר.
עפר שלח: וכמו שראש הממשלה הנוכחי - אני לא מכיר מערכת בחירות שבה הוא לא הבטיח לשנות את שיטת הממשל, אני לא יודע אם אתם זוכרים את זה - לדעתי מ-2009 הוא מבטיח לשנות את שיטת הממשל, ולא שינה אותה למרות שהוא ראש ממשלה מ-2009.
עפר שלח: וכשדרג פוליטי אומר, אני לא יכול לעשות כי הפקידים מקשים עליי, אז אני מציע שהדרג הפוליטי יבדוק את עצמו, וזה מגיע לשיא בממשלה הזאת שבה אי אפשר להסכים על שום דבר, שבה התפקידים האלה – מה זה כבר משנה שמוכנים לסיטואציה שבה במצב שאנחנו נמצאים אין ראש לאגף תקציבים, אין מנכ"ל לאוצר, בכוח נהיה חשכ"ל, אין מנכ"ל משרד משפטים, מפכ"ל כבר אין שנתיים, זה מקובל על כולנו שזה לא יכול להיות, שהסיטואציה הזאת היא סיטואציה בלתי אפשרית ושאנחנו כוועדה של הכנסת וכחברי כנסת צריכים לעשות את מה שאנחנו יכולים בעניין וזה לדפוק על השולחן ולדרוש שזה ישתנה.
עפר שלח: לפחות במובן הזה אני בטוח ששותפים לזה גם חברי הקואליציה שנמצאים פה וגם חברי האופוזיציה.
איל קופמן: מלי פולישוק מחוברת.
עפר שלח: בסדר, אבל אני עכשיו מתנצל, אני סוגר את הדיון.
עפר שלח: הפררוגטיבה גם של חברים לשעבר נגמרת בהקשר הזה.
עפר שלח: אני חוזר ואומר, אנחנו נחזור ונקיים את הדיון הזה כשנדע בוודאות שאנחנו יכולים להביא אליו את הדרג המדיני המתאים כדי לקבל ממנו תשובות ואני מקווה שאז יתחדשו הוויכוחים במלוא עוזם.
יריב לוין: תודה רבה, נכבדי, מבקר המדינה, מר מתניהו אנגלמן.
יריב לוין: יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה, חבר הכנסת עפר שלח, מנהלת נציבות תלונות הציבור, ד"ר אסתר בן חיים, מנכ"ל הכנסת, מר סמי בקלש, מזכירת הכנסת, גב' ירדנה מלר הורוביץ, אנשי הוועדה לביקורת המדינה שאמונים על העבודה החשובה שנעשית כאן בכנסת בעניין הזה, אנשי משרד המבקר, מכובדי, אני חושב שזה יום מיוחד, משום שכפי שציין המבקר, אנחנו יוזמים ופותחים היום מסורת של ציון יום מיוחד שיעסוק בנושא החשוב של נציבות תלונות הציבור, יום שאנחנו פותחים אותו בהגשת הדוח החשוב הזה, ולאחר מכן נקיים גם דיון מיוחד במליאה ודיון בוועדה לביקורת המדינה.
יריב לוין: אני משוכנע שיהיה בכך צעד ראשון בדרך לבנייה של יום שיצור לא רק את הכרת התודה שכל העוסקים בתחום הזה ראויים לה, אלא גם יביא ויציב בצורה הברורה ביותר בפני הציבור, ויאפשר את המודעות לכלים ולחשיבות שהגוף הזה מעניק, אני חושב, לכלל אזרחי ישראל.
יריב לוין: אין הבעת אמון גדולה יותר, אדוני המבקר, מאשר מספר התלונות העצום שהגיעו לנציבות תלונות הציבור.
יריב לוין: אני חושב שאולי בדומה לכנסת, שגם כאן אנשים נבחרים על ידי ציבור שמגיע לקלפיות ומצביע, גם נציבות תלונות הציבור חיה מהציבור ומאמון הציבור, וכאשר מספר התלונות הוא כל כך גדול, ומספר הפניות הוא כל כך גדול, אני חושב שיש בכך אמירה עוצמתית של הבעת אמון גדולה מאוד באופן שבו הנציבות מטפלת בדברים.
יריב לוין: יתרה מכך, אני חושב הפעולות של נציבות תלונות הציבור בהחלט באות ביחד עם העבודה שנעשית כאן בכנסת – גם בוועדה לביקורת המדינה, גם בוועדה לפניות הציבור, וביחד אנחנו נותנים סל רחב מאוד של כלים וכתובת לכלל אזרחי ישראל כדי לפנות ולהעלות את הבעיות.
יריב לוין: ואני מוכרח לומר בהיבט הזה שאני מסכים לגמרי עם האמירה שהעובדה שנציבות תלונות הציבור היא חלק ממשרד המבקר, הדבר הזה נותן הרבה יותר תוקף, הרבה יותר עוצמה, הרבה יותר כלים, הרבה יותר יכולת פעולה מצד אחד, ומן הצד השני, אני חושב שהצירוף של שני הדברים האלה יחד תחת אותו מוסד בהחלט תורם לאמון ולביטחון שהציבור רוחש, גם כאשר התלונה מוגשת וגם כאשר אחר כך היא מטופלת.
יריב לוין: אני רוצה להודות לכל העוסקים במלאכה החשובה הזאת, ולומר בצורה הברורה ביותר שבעיני לא תיתכן מדינה דמוקרטית מבלי שיש לאזרח כתובת יעילה שאליה הוא יכול לפנות כאשר זכויותיו מקופחות, או כאשר נעשה לו עוול, או כאשר דבר איננו נעשה באופן תקין.
יריב לוין: מוסד המבקר ונציבות תלונות הציבור הן כתובת ראויה שעושה עבודה חיונית לטובת כל אחד ואחד מהפונים, אבל אני חושב שלטובת אזרחי ישראל כולם, לטובת הדמוקרטיה הישראלית.
יריב לוין: אני מודה לכם מאוד על העבודה ועל הגשת הדוח.
עפר שלח: מכובדי יו"ר הכנסת, מכובדי מבקר המדינה, הממונה על תלונות הציבור, חבריי בוועדה לביקורת המדינה, מכובדי כולם, כנציג האופוזיציה, יו"ר הכנסת, אין לי אלא לא להסכים אתך.
עפר שלח: והפעם אני אעשה את זה סביב מספר התלונות.
עפר שלח: יש כ-9 מיליון ישראלים, רובם בגיל התלונה, ואם יש רק 14,000 תלונות– המספרים נראים לי מוטים כלפי מטה.
עפר שלח: ואני אומר את זה גם – לפתוח קצת בהומור, אבל יותר מזה, כל חבר כנסת שמגיע לבית הזה, הדבר הכמעט ראשון שהוא נתקל בו זה פניות ציבור.
עפר שלח: והן מתחילות להגיע אלינו בעניינים שאנחנו יכולים או לא יכולים לטפל בהם מפני שהציבור נושא עיניו אל הגבעה הזאת, אל הצד של הכנסת ואל הצד של מבקר המדינה ככתובת שלו, וכמובן, גם לשלוחות שיש ברשויות המקומיות וכן הלאה, ככתובת היחידה שיכולה לטפל ולעסוק בעניינים שבאמת כואבים לאזרחים, וזה כשהם נתקלים בחוסר יכולת לממש את זכויותיהם, בעוול שלטוני, בדבר יכול להיות שנראה לפעמים ממעוף הציפור כקטן, אבל לאזרח, משמעותו היא גדולה.
עפר שלח: וכל חבר כנסת לומד שפניות הציבור קודם כל זה הדבר המידי שבו אתה יכול להועיל.
עפר שלח: למעמד שאתה נמצא פה, או בוודאי במשרד מבקר המדינה, יש לו עוצמה, שכאשר אתה פונה לרשות, היא מקשיבה, וכאשר היא מקשיבה, היא הרבה פעמים פותרת את הבעיה.
עפר שלח: והדבר השני שאתה לומד הוא שמתוך הפרט הזה אתה למד הרבה מאוד על הכלל.
עפר שלח: הרבה מאוד הצעות חוק, הרבה מאוד מהלכים בכנסת נולדו מתוך פניות ציבור, ואני מניח שגם במשרד מבקר המדינה.
עפר שלח: זה הדוח הראשון שאני מקבל.
עפר שלח: אני כמובן אראה אותו, אלמד אותו ביסודיות.
עפר שלח: אנחנו נקיים עליו עוד מעט דיון במסגרת הוועדה.
עפר שלח: אני מברך ומודה ליו"ר הכנסת על זה שזה הופך ליום פניות הציבור ותלונות הציבור פה בכנסת.
עפר שלח: אתה למד שהנושאים הכלליים ששווה לעסוק בהם כמבקר המדינה, אני מניח גם, נולדים מתוך הדברים האלה.
עפר שלח: האזרחים חשים את הדברים על בשרם, הם יודעים בדיוק מה כואב להם, ופתאום אתה רואה שמתוך זה צומחת איזושהי בעיה גדולה ששווה חקירה ובדיקה של מבקר המדינה או פעולה של הכנסת.
עפר שלח: במובן הזה, היום הזה הוא יום חשוב.
עפר שלח: הדוח הזה הוא דוח חשוב.
עפר שלח: אנחנו נוטים להפנות את הכותרות בעבודה של הכנסת לדברים אחרים, או אולי בעבודה של מבקר המדינה לדוחות הגדולים, במירכאות, של מבקר המדינה.
עפר שלח: אבל הן בהיבט המעשי והן במשמעות של זה לעבודה האחרת, פניות הציבור, תלונות הציבור, הן דבר חשוב מאין כמוהו.
עפר שלח: אני רוצה לברך ולהודות למחלקת פניות הציבור אצל מבקר המדינה.
עפר שלח: אני בטוח שנלמד הרבה מאוד ממה שיגיע לידיים שלנו היום.
עפר שלח: אני שוב מודה לכולם.
אסתר בין חיים: אדוני היו"ר, מר יריב לוין, אדוני מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור, מר מתניהו אנגלמן, אדוני יו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה, מר עפר שלח, נכבדי כולם, אני מאוד גאה לעמוד כאן לצדו של המבקר ונציב תלונות הציבור במעמד הגשת הדוח של נציב תלונות הציבור.
אסתר בין חיים: אגב, השנה, לראשונה, הדוח הזה מונגש באופן יותר ידידותי לציבור, ובנוסף לדוח עצמו, לבקשת נציב תלונות הציבור, יש לנו גם חוברת סיכום של הדוח המופצת בשפות שונות.
אסתר בין חיים: אנחנו בטוחים שגם בכך יהיה כדי להביא לידיעת הציבור את האפשרות לפנות אלינו.
אסתר בין חיים: כפי שאמר נציב תלונות הציבור, על פי חזונו, על נציבות תלונות הציבור להיות גוף אובייקטיבי ומקצועי המבטיח את מימוש זכויות הפרט.
אסתר בין חיים: הדוח השנתי המונח בפניכם ממחיש בצורה הטובה ביותר את האופן שבו הנציבות מגשימה את החזון הזה הלכה למעשה.
אסתר בין חיים: גם בשנת 2019 הנציבות המשיכה להושיט עזרה למתלוננים רבים במימוש הזכויות שלהם במגוון תחומים.
אסתר בין חיים: כך למשל, בעקבות התערבות הנציבות, בעלי קוצב לב זכו לתור ייעודי בבידוק הביטחוני בנמל התעופה בן גוריון, והחלה הקמת גדר למניעת הדרדרות של סלעים ממורדות הגלבוע לעבר קיבוץ חפציבה, ועוד הרבה הרבה דברים נוספים, ואני מזמינה אתכם לקרוא בדוח שלפניכם.
אסתר בין חיים: בירור התלונות נועד בראש ובראשונה לסייע למתלונן שפנה לנציבות.
אסתר בין חיים: אגב, כל אדם יכול לפנות לנציבות.
אסתר בין חיים: הוא יכול להיות אזרח המדינה, או שלא.
אסתר בין חיים: הוא יכול להיות תושב המדינה, או שלא.
אסתר בין חיים: אבל לעתים הבירור של תלונת הפרט מעידה על איזשהו ליקוי כללי מערכתי.
אסתר בין חיים: במקרים כאלה הנציבות בודקת את התלונה במבט הרחב, ומביאה לתיקון מערכתי של הליקוי כדי שהרשות תפעל באופן תקין, ותימנע פגיעה באנשים נוספים.
אסתר בין חיים: אשר לנתונים הכללים של התלונות, אני אציין כי 41% מהתלונות שהנציבות ביררה בשנת 2019 נמצאו מוצדקות או שעניין התלונות בא על תיקונו או תוקן לשביעות רצון המתלוננים.
אסתר בין חיים: מדובר באחוז מאוד גבוה כי אל לנו לשכוח שמי שפונה לנציבות תלונות הציבור קודם כל מימש את זכותו בגופים עצמם, ואחר כך הוא מגיע לנציבות.
אסתר בין חיים: אגב, לגבי חלק מהגופים, שיעור התלונות המוצדקות היה גבוה במיוחד, ועל זה אנחנו נדבר בוועדה.
אסתר בין חיים: השנה אנחנו הוספנו פרק מיוחד ובו סקירה של ההיבטים המרכזיים של פעילות הנציבות בעשור האחרון.
אסתר בין חיים: אנחנו רואים גם מגמות שעולות מן הנתונים.
אסתר בין חיים: כך למשל אפשר להגיד ששיעור התלונות המוצדקות מכלל התלונות שהנציבות הכריעה בהן עלה מ-28% בשנת 2010, ל-35% בשנת 2019.
אסתר בין חיים: במסגרת הפעולות שאנחנו נוקטים להגברת החשיפה לפעילות הנציבות – וזה עונה קצת על הדברים שאתה דיברת, חבר הכנסת עפר שלח – נציב תלונות הציבור, מר מתניהו אנגלמן, יזם את תוכנית הנציבות בקהילה לקידום ההגנה על זכויותיהן של אוכלוסיות ראויות לקידום.
אסתר בין חיים: במסגרת התוכנית יגיעו צוותים של הנציבות למשרדי גופים שעוסקים במימוש זכויות, ייפגשו עם תושבים ויעודדו אותם להגיש תלונות ולממש את הזכויות שלהם.
אסתר בין חיים: כמו כן, צוותי הנציבות ידריכו את המתנדבים בגופים האמורים בנוגע לדרכים שהם יכולים לסייע בנציבות.
אסתר בין חיים: אני יכולה לספר שאנחנו כבר מתחילים בפרויקט הזה בכרמיאל, בשדרות ובמזרח ירושלים, ועוד היד נטויה.
אסתר בין חיים: כמו כן, אני רוצה לציין שהנציבות רואה את עצמה גם כגוף שמוביל את נושא בירור התלונות בישראל.
אסתר בין חיים: ולכן בשנת 2019 קיימה הנציבות כנס רב משתתפים בנושא רב ממדיות בהגנה על זכויות חברתיות בישראל.
אסתר בין חיים: בכנס השתתפו מעל 300 אנשים, והוא ריכז תחת קורת גג אחת את כל העוסקים בתחום מלאכת בירור התלונות, בהם מבקרי פנים, ממונים על פניות ציבור במשרדי ממשלה, ברשויות מקומיות, בגופים ציבוריים, בגופים חברתיים, ועוד ועוד.
אסתר בין חיים: אני מבקשת לנצל את ההזדמנות הזאת להודות לכל אחד ואחד מהעובדים של הנציבות ששוקדים על בירור התלונות, ועושים את זה בצורה מסורה, נחושה ומקצועית.
אסתר בין חיים: אל שולחני מגיעים מדי יום – וזו לא הגזמה – מכתבי תודה מהציבור, מאותם אנשים שאנחנו הצלחנו לסייע להם.
אסתר בין חיים: גם בתקופה הזו, שבה מתמודדת המדינה עם משבר הקורונה, הנציבות לוקחת חלק גדול מאוד בנושא של בירור התלונה, ואני שמחה להגיד שלאחרונה החליט נציב תלונות הציבור, מר מתניהו אנגלמן, להוציא דוח מיוחד שייתן תמונת מצב לגבי התלונות שהתקבלו בנציבות עכשיו בעת הקורונה.
אסתר בין חיים: בדוח הזה אנחנו גם נתאר איך טיפלנו בתלונות ואיך הבאנו לתיקון ליקויים.
אסתר בין חיים: הדוח הזה כרגע בהכנה, ואנחנו נשמח בזמן קרוב מאוד להגיש אותו גם כן לכנסת.
אסתר בין חיים: אסיים בכך שהיום הוא יום היסטורי – ממש כך – גם עבור האזרחים, בראש ובראשונה, כי אנחנו מציגים כאן משהו שהם לומדים עליו, על האפשרות לפנות לנציבי תלונות הציבור באשר הם.
אסתר בין חיים: אבל זה לא רק שם את האזרח, כמו שאמרנו, במוקד, אלא שם גם את מי שמטפלים בפניות הציבור, את הנציבים ואת הממונים שעושים מלאכה לא פשוטה.
אסתר בין חיים: זה לא קל לשמוע יום-יום תלונות של אנשים, ולעתים מתמודדים גם עם מתלוננים מאתגרים, ויותר.
אסתר בין חיים: האנשים שעושים את זה עושים את זה בצורה מאוד יפה, וראוי להוקיר אותם על העבודה הזאת.
אסתר בין חיים: אם כך, היום הזה הוא התחלה של מסורת מאוד חשובה ומשמעותית של ציון יום נציב תלונות הציבור במועד הגשת הדוח השנתי לכנסת.
אסתר בין חיים: ואני מודה מעומק הלב גם ליו"ר הכנסת, גם לנציב תלונות הציבור, וגם ליו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה, על כינון היום הזה ועל הדיון שיתקיים בוועדה, ושאני רואה בו דיון חשוב מאין כמותו.
אסתר בין חיים: לסיום, אני רוצה לנצל את הבמה כדי לקרוא לחברי הכנסת לממש את זכותם שמעוגנת בחוק מבקר המדינה, ולהגיש לנציבות תלונות בשם אזרחים הפונים אליהם.
אסתר בין חיים: שיתוף פעולה פורה בין הנציבות לבין הכנסת יביא לקידום זכויות הפרט בישראל, ויתרום לרווחת הציבור ולטיוב השירות הציבורי.
אסתר בין חיים: תודה לכולכם.
עפר שלח: אנחנו בדיון שהוא למעשה המשכו של דיון קודם שהיה בוועדה שעסק בסוגיית משבר התחבורה הציבורית בגוש דן.
עפר שלח: אז עסקנו בעיקר בתוכנית הרכבת הקלה אבל בינתיים הצטברו לא מעט דברים שנוגעים לפרויקט המטרו.
עפר שלח: פרויקט המטרו הוא הפרויקט הגדול המשמעותי שאמור להיות התשובה לשנים, להרבה מאוד שנים, לסוגיית התחבורה הציבורית בגוש דן.
עפר שלח: פרויקט גדול, של רכבת תחתית בעיקרה, שאמור לגשר את הערים שסביב לתל אביב ולהכניס אותן לתוך תל אביב וגם להסיע המונים במספרים הרבה יותר גדולים מפרויקט הרכבת הקלה.
עפר שלח: היו מיני הצהרות של שרים בעניין, יש לא מעט סוגיות בין חברת נת"ע שמרכזת ומובילה את העניין הזה לבין הרשויות המקומיות שקשורות בו ואנחנו ננסה לברר היכן הדבר הזה עומד במהלך הדיון הזה.
עפר שלח: אנחנו נתחיל עם משרד מבקר המדינה שיעלה נקודות רלוונטיות לפרויקט המטרו מתוך דוח ביקורת מיוחד שלו על תכנון וקידום התחבורה הציבורית ממארס 2019.
עפר שלח: אני מבקש להעלות ל-זום את משרד מבקר המדינה.
צחי סעד: כמובן שאת נושא המטרו עדיין לא בדקנו.
צחי סעד: היו לנו מספר דוחות בעבר עת בדקנו היבטים שונים שקשורים לחברת נת"ע.
צחי סעד: כמו שציינת, בדוח הגדול על משבר התחבורה הציבורית שפורסם בשנה שעברה היה גם פרק מיוחד שעסק בנושא של תכנון וקידום התחבורה הציבורית והוא העלה סוגיות בתחום התכנון המקדים, בתחום הרשויות המטרופוליניות וסוגיות נוספות שהן רלוונטיות לעניין המטרו החדש בגוש דן.
צחי סעד: ברשותך, אני אבקש מגברת סמי כהונאי, מנהלת הביקורת שעסקה בפרק הזה להציג את עיקרי הדברים.
סמי כהונאי: שלום לכולם.
סמי כהונאי: אנחנו מציגים את הדוח על המשבר בתחבורה הציבורית.
סמי כהונאי: זה דוח שהתפרסם במארס 2019 וכלל תשעה פרקים.
סמי כהונאי: נציג כאן את פרק המקרו של הדוח שעסק בתכנון וקידום של תחבורה ציבורית.
סמי כהונאי: מתוך כלל הנושאים שבפרק אנחנו נציג כאן שש נקודות שהן רלוונטיות לפרויקט המטרו.
סמי כהונאי: אם אנחנו מסתכלים על הנושא של התחבורה הציבורית ברמה הכוללנית, יש כמה היבטים עיקריים שמאפיינים את התחבורה בישראל כאשר ההיבט הראשון הוא צפיפות התנועה שהיא גבוהה בהרבה מיתר מדינות ה-OECD.
סמי כהונאי: הדבר השני הוא שהמרכיב העיקרי של התחבורה הציבורית הם האוטובוסים ומהירות הנסיעה שלהם בתוך המטרופולין בעיקר.
סמי כהונאי: היקף שירותי התחבורה הציבורית הוא יחסית נמוך ורמת פיצול הנסיעות, גם היא נמוכה וזה משקף את העדפת הנוסעים להשתמש ברכב פרטי ולא בתחבורה ציבורית.
סמי כהונאי: במסגרת הביקורת עשינו גם תהליך של שיתוף הציבור באמצעות סקר אינטרנטי בו התקבלו כ-22,000 תשובות.
סמי כהונאי: במענה על השאלה מה עשוי לגרום לך כנוסע להשתמש בתחבורה הציבורית, עלו הנקודות הבאות:
סמי כהונאי: הנקודה הראשונה שעלתה והיא הכי משמעותית הייתה קיצור זמן ההגעה ליעד והיא כוללת בתוכה חלק משאר המרכיבים, לדוגמה, תדירות גבוהה של תחבור ציבורית.
סמי כהונאי: מאחר ובלתי אפשרי לספק שירותי תחבורה ציבורית כך שניתן יהיה להגיע מכל מקור מכל יעד תוך שימוש באמצעי אחד, נדרשת שילוביות טובה בין אמצעי התחבורה.
סמי כהונאי: צריך לזכור שכל החלפה של אמצעי תחבורה מנקודת המבט של הנוסע, זה קנס שהוא משלם.
סמי כהונאי: לכן חשוב לשמור על שילוביות בין האמצעים וזה צריך להתבצע במרחקים קצרים בין התחנות, מעברים נוחים להליכה, זמני הליכה קצרים במעברים.
סמי כהונאי: נקודה אחרונה היא שיפור השירות בתחבורה הציבורית, כדוגמת הקטנת הצפיפות, הארכת זמני השירות ועמידה בלוחות הזמנים.
סמי כהונאי: נעבור לשקפים שמציגים את הליקויים העיקריים.
סמי כהונאי: אלה ליקויים עליהם הצבענו בדוח והם מתקשרים בצורה יותר ישירה לנושא המטרו.
סמי כהונאי: הליקוי הראשון הוא שאי הקמתן של רשויות תחבורה מטרופוליניות פוגע בקידומם של מיזמי תחבורה ציבורית, בין היתר בגלל היעדר ראייה כוללת ובגלל חילוקי דעות שמתגלעים בין הרשויות המקומיות ששייכות למטרופולין.
סמי כהונאי: למרות שכבר ב-1977 החליטה הממשלה להקים רשויות תחבורה מטרופליניות, הניסיונות להקמתן לא צלחו.
סמי כהונאי: בשקף הבא נוכל לראות תרשים שמציג את השתלשלות הענייניים החל מאימוץ ההמלצות להקים רשויות תחבורה מטרופוליניות על ידי הממשלה ב-1977 וכל הניסיונות שהיו בשנים לאחר מכן לקדם אותן ועדיין היום אנחנו במצב שחסרונן מורגש.
סמי כהונאי: השקף הבא מדבר על תוכנית תמ"א 42, תוכנית מתאר ארצית כוללת לתחבורה שאמורה להיות משולבת לגבי כל תשתיות התחבורה.
סמי כהונאי: היא אמורה להציג את התפיסה התכנונית של המדינה בכל הנוגע לתשתיות תחבורה ולשמש מסמך מדיניות שמנחה את כל רמות התכנון.
סמי כהונאי: העבודה על התוכנית הזאת החלה עוד בשנת 2008 והיא עדיין לא הסתיימה.
סמי כהונאי: נציין שמאז סיום הביקורת הייתה התקדמות בהכנת התמ"א אבל היא טרם אושרה.
סמי כהונאי: הנושא הבא מדבר על נושא מאוד חשוב שהוא התיאום בין התכנון הפיזי של הערים לבין מערכות התחבורה.
סמי כהונאי: למעשה במשך עשורים רבים התכנון בישראל מתרכז במתן פתרונות לרכב פרטי ופחות לתחבורה הציבורית.
סמי כהונאי: מצאנו שמשרד התחבורה לא פעל מספיק כדי להציג את צורכי התכנון התחבורתי כדי שהם יקבלו משקל ראוי בהחלטות של מוסדות התכנון.
סמי כהונאי: בהרבה מקרים התכנון התחבורתי נעשה רק לאחר הקמתן של שכונות חדשות, לאחר שכבר יש עובדות בשטח וזה מאוד מגביל את מתן הפתרונות התחבורתיים.
סמי כהונאי: בדוח המלצנו שהן משרד התחבורה והן גורמי התכנון השונים יפעלו כדי להגביר את התיאום בין התכנון הפיזי לבין תכנון התחבורה הציבורית.
סמי כהונאי: בהקשר הזה מצאנו בביקורת שנציגי משרד התחבורה לא מעורבים מספיק בדיונים שמתקיימים במוסדות התכנון, בעיקר בוועדות המחוזיות ועוד יותר בוועדות המקומיות.
סמי כהונאי: במקרים רבים הנציגים משתתפים בשלבים מתקדמים יחסית של הדיונים בתוכניות כאשר כבר התקבלו החלטות ובשלבים האלה היכולת שלהם להשפיע היא נמוכה.
סמי כהונאי: המלצנו שמשרד התחבורה יחזק את היחידות המקצועיות העוסקות בתכנון מערכות תחבורה ציבורית ושיפעל יחד עם מוסדות התכנון כדי להגביר את מעורבותו בתהליכי התכנון הסטטוטוריים.
סמי כהונאי: שני הליקויים האחרונים ממוקדים במערכות להסעת המונים, אלה מערכות שהן עתירות השקעה והמטרה שלהן היא לשרת מספר רב ככל האפשר של נוסעים.
סמי כהונאי: אחד האמצעים לכך הוא לדאוג שיתקיים שילוב מיטבי בינן לבין שאר שימושי הקרקע שנמצאים בקרבתן.
סמי כהונאי: לדוגמא, ציפוף של שטחי מגורים, תעסוקה ומסחר בצמוד לתחנות.