GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי מישרים: כמובן אני מניח שכאשר האירועים גדולים, צה"ל יחד עם פיקוד העורף נותן את כל האמצעים הלוגיסטיים ותומך בכל מה שנדרש.
עפר שלח: מי דואג שיהיה תרגיל שבו הם יודעים איך הם מתחברים ומאיפה מגיעים האמצעים וכן הלאה, זאת אומרת, תרגיל שמריץ את המערכת?
עפר שלח: אתם נוגעים בזה כגוף - - -
אבי מישרים: שוב, עד שמחוזות רח"ל נסגרו ב-1 בינואר, כל הדברים הללו בצורה מסודרת היו נעשים על ידי רח"ל, על ידי המחוז של רח"ל - - - שבפעילות רב-שנתית היה עושה את התרגיל לעיריית ירושלים, או שאפילו עושה תרגילים לא במסורת הזאת, תרגילים ספציפיים לרשות מקומית שעכשיו צריכה להתמודד עם מזג אוויר קיצון.
אבי מישרים: כל הפעילות עכשיו ברשות המקומית זה באחריות פיקוד העורף.
אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזה דיון כל כך אקטואלי לימים אלה.
אוריאל בוסו: אני בכל פעם נחרד מחדש כשטיפת גשם מעל הממוצע יורדת מעל מדינת ישראל, ואפילו לא מעל הממוצע, גשם סטנדרטי לא במדינה בת יומיים, שאתה רואה את התמונות החוזרות של אנשים ששטים בסירות, בתוך הערים, באמצע רשויות, מכוניות, נזקים, נזקים בגוף, ולא נעלמות מאיתנו התמונות של האזרח היוצא דופן הזה, מוטי בן שבת מנהריה, שאימא שלו הייתה פה בכנסת, שאיבד את החיים שלו על הצלת חיים של אחרים.
עפר שלח: הרי הבעיה של אגן הניקוז של הגעתון הייתה ידועה שנים.
עפר שלח: הייתה תוכנית להקמת מאגרים, עכשיו, אחרי שלצערנו מת בן אדם ונגרם שם נזק שבעלי העסקים לא התאוששו ממנו עד היום – עכשיו עושים את בריכות הניקוז האלה, את אגמי הניקוז האלה.
מאיר כהן: אם בחורף הזה, אם עכשיו יהיה שיטפון, בריכות הניקוז עדיין לא - - -
עפר שלח: הן לא מוכנות.
אוריאל בוסו: בריכות הניקוז לא.
אוריאל בוסו: מצד שני, נמצא לצדי ראש עיר מנוסה – אני קורא פה גם את ההמלצות, אומנם זה שייך לשנים קודמות, פיקוד העורף והמשטרה – ואני חושב, ויתקן אותי אולי ידידי חבר הכנסת מאיר כהן, ישנן רשויות שראשי ערים בדברים פשוטים – אני ניהלתי בעבר את מינהל שפ"ע בעיריית פתח תקוה – יש דברים שהם היערכויות פשוטות של ניקוי קולטנים, שאתה מחלק את העיר לרובעים מסודרים ולרחובות.
אוריאל בוסו: קצת היערכות מוקדמת – אתה רואה את התמונות ואתה רואה שיש מספר רשויות, שאין בהן בעיות כמו הגעתון, ויש דברים מינימליים, טיפה לנקות קולטנים, לתת את הדעת ולא להגיע לקטסטרופה הזאת.
אוריאל בוסו: לא יכול להיות שעל כל טיפת גשם אתה מקבל תמונות מזוויעות של ילדים ושל אנשים.
אוריאל בוסו: חבר'ה, אנחנו בשנת 2021 כמעט, ואנחנו נראים כמו מדינות עולם שלישי.
אוריאל בוסו: זה לא ראוי.
אוריאל בוסו: נכון שצריך סמכויות מסוימות של פיקוד העורף, ואני אומר לך שחסרה עדיין התגבורת של רשות החירום הלאומית, לתת לרשויות עזרה וסיוע גם כלכלי וגם טכני, אבל זה במצבי קיצון לעומת מצבים יותר פשוטים.
אוריאל בוסו: אני חושב שבהיערכויות של רשויות, השלטון המקומי צריך לתת יותר הסבר – כן, זה נמצא כחלק מההמלצות שכאן ראיתי בדוח המבקר – יותר לתת את הפירוט בהיערכות מסוימת של הרשויות.
אוריאל בוסו: כמו בפתיחת שנת לימודים לחינוך ככה צריכה להיות היערכות מינימלית לחורף, בשביל שלא נגיע לתמונות המזוויעות הללו.
מאיר כהן: הייתי בטוח שיהיו כאן יותר ראשי ערים, כי הדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב.
מאיר כהן: כמי שנגע בדבר הזה אני מבין עד כמה אנחנו עדיין לא ערוכים.
מאיר כהן: ניהלנו את המשבר הגדול של הסופה הגדולה ב-2013, משרד הרווחה ביחד עם משרד התשתיות, משרד האנרגיה בזמנו עם חברת החשמל ועם משרד ראש הממשלה כמובן ועם משרד האוצר.
מאיר כהן: נזקקנו לצוות החירום הזה כי פשוט לא היו תוכניות, היינו צריכים לתת תשובות בזמן אמת.
מאיר כהן: אני רוצה רק לשים דגש על משהו שכדאי שגם ייאמר בוועדה הזאת.
מאיר כהן: במצבי קיצון של סופות, שלגים או לחילופין של שיטפונות מאוד גדולים, המרוץ מתחיל להיות מרוץ להצלת חיי אדם, במיוחד בתפר הזה בין היותך ראש עיר לבין היותך ממונה על כל מוסדות הרווחה.
מאיר כהן: יש המון קשישים ויש המון אנשים חסרי ישע שהם חיים ברשויות האלה, וכשיש מצבי קיצון, מתחיל להיות מרוץ מטורף.
מאיר כהן: לא ראיתי בדוח של המבקר – אז דיברנו על זה – אם יש מערך מיידי שיודע למפות כל קשיש שיש בירושלים, בצפת, בבית ג'אן, בהרי הגליל, במצפה רמון, במקומות שיש סופות שלג, ואף אחד לא יודע שיש שם קשישים או אנשים חסרי ישע, שאין להם תנור חימום.
מאיר כהן: וברוך השם שב-2013 סיימנו את זה בלי אנשים שמתו.
מאיר כהן: שוב היינו צריכים את עזרתו של הצבא בפלוגות עם נגמ"שים שפתחו את הדרך וחיילי גולני עם פלוגות של גולני, שקיבלו כתובת והגיעו לבתים.
מאיר כהן: אנחנו לא היינו ערוכים, וצריך להגיד את זה.
מאיר כהן: אם אחרי הלקח הגדול הזה ואחרי האירוע הגדול הזה אין היערכות מאוד ברורה ותיק מסודר בכל רשות, אני חושב שאנחנו צריכים להדהד את זה בקול רם.
עפר שלח: החמצת, היה פה קודם סגן מנהל אגף החירום - - -
עפר שלח: אני לא תוקף אותך אישית.
עפר שלח: למה אני אומר את זה?
עפר שלח: כי היה סגן מנהל האגף לחירום של עיריית ירושלים, שאמר באופן מפורש שהמעבר מזה שהרפרנט שלהם, לצורך העניין זה רח"ל, לזה שהרפרנט שלהם זה פיקוד העורף פגע בקשר שלהם עם מי שאמור לסייע להם ברמה הלאומית בשעת חירום.
עפר שלח: אומנם פיקוד העורף הוא זה שיש לו אמצעים, יש לו חיילים, יש לו ציוד מכני וכל מיני דברים כאלה, אבל בסופו של דבר מכיוון שהוא רואה את עצמו בהיבטים של חילוץ והצלה, עכשיו גם גייסו אותו לקורונה וכן הלאה, יש פחות קשר, ואי לכך הדברים האלה נפגעו.
עפר שלח: זה ברור לנו לחלוטין.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את חזי רז, אגף חירום וביטחון ברשויות המקומיות, משרד הפנים.
עפר שלח: שלום לך, עלה מדוח המבקר וגם מהדברים שלנו שהבעיה העיקרית היא באמת הממשק בין הרמה הלאומית לבין הרמה העירונית, בעיקר בידע, תרגול, פיקוח וכן הלאה.
עפר שלח: איפה משרד הפנים?
עפר שלח: איפה האגף שלך בסיפור הזה?
חזי רז: אלה בדיוק השאלות שעלו בוועדת מזרחי וצריך לדעת להפריד אותן בעניין הזה.
חזי רז: אלה שאלות באמת מהותיות בין החלק של רשות חירום לאומית, שפעם ריכזה את כל משרדי הממשלה, והיום האחריות עברה לפיקוד העורף.
חזי רז: יש פה איזה לקונה שצריך לדון בה.
חזי רז: הגיעה גם ראש רח"ל חדש, ואני חושב שצריך להעלות את זה על השולחן, וזה בהחלט על השולחן, ואנחנו רוצים לפתור את הבעיה, כי אני חושב שיש פה בעיה מאוד מהותית שצריך לדבר עליה.
חזי רז: צריך לדעת להפריד, משרד הפנים מטפל בבניית הכוח, הוא לא מטפל בהפעלת הכוח.
חזי רז: בהפעלת הכוח נקבעה בכל חוקי המדינה והחלטות המדינה האחריות בין המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל, שהם מפעילים את הכוח, ופיקוד העורף.
חזי רז: אלה שתי החלוקות הגדולות שיש בהפעלת הכוח.
חזי רז: בנושא של בניית הכוח תוכנית תר"ש רשויות, שהוקמה לפני שלוש שנים, שהיא אחת התוכניות המצוינות במדינת ישראל, איגום תקציבים של פיקוד העורף, של רשות חירום לאומית שהייתה בזמנו ושל משרד הפנים.
חזי רז: דרך אגב, התוכנית עדיין עובדת, כי הפרשנו לתוכנית חלק מתקציבי 922, ואנחנו מקימים מרכזי הפעלה בכל הרשויות המקומיות, כולל 13 פרמטרים שנקבעו יחד עם רח"ל ויחד עם פיקוד העורף בשאלה מהי כשירות של הרשות.
חזי רז: צריך גם לדעת שראש הרשות אחראי להכין את הרשות שלו לחירום.
חזי רז: זה מאוד חשוב.
חזי רז: צריך לראות את כל הדברים.
חזי רז: כמובן אנחנו כמשרד הפנים מסייעים לרשויות המקומיות לעמוד בהגדרה הזאת.
עפר שלח: כמי שאחראי על המשרד של הרשויות המקומיות, שעוסק בזה במשרד שאחראי עליהן, האם יש פק"ל, כשאתה מגיע או לעיריית חיפה, או להבדיל לדיר אל-אסד, ואתה בודק שם אם יש לך ליישוב בסדר גודל כזה, עם בעיות עבר כאלה ואחרות, שרפות למשל בחיפה או שלג בירושלים – האם אתה מחזיק פק"ל שאתה יודע מה צריך להיות לו, כולל מה הוא אמור לקבל בחירום מרשויות המדינה, ואתה יכול לבדוק האם זה באמת עומד בתקן הזה?
חזי רז: בהחלט.
חזי רז: אנחנו יודעים.
חזי רז: אנחנו קובעים את הפרמטרים האלה מדי פעם.
חזי רז: אמרתי שקבענו במסגרת תר"ש רשויות 13 פרמטרים יחד עם פיקוד העורף, מדי שנה-שנתיים אנחנו מאשררים את הצורך ואיך אפשר לעזור בכל מיני נתונים נוספים.
חזי רז: אני יכול לומר שיש תקציבים נוספים בהחלטות ממשלה, כמו שנתנו לגבי חיץ לעוטף עזה וגם מה שקרה עם נוף הגליל.
חזי רז: אנחנו בהחלט נמצאים באירוע ואנחנו משתדלים להגיע לרמת כשירות של הרשויות, לרמה הכי טובה שאפשר.
חזי רז: אני מבין שדוח המבקר גם מתייחס לרמת כשירות הרשויות של 2013-2011, שזה קצת רחוק, זה היה לפני שבע שנים.
חזי רז: צריך לראות בדיוק איפה אנחנו עומדים היום, וצריך לעשות ביקורת קצת יותר עדכנית.
חזי רז: ובהחלט כל מקום שיצטרך את הסיוע שלנו, אנחנו נסייע ככל הניתן.
חזי רז: אנחנו כמובן נותנים יותר לרשויות שנמצאות במדד סוציו-אקונומי יותר נמוך.
חזי רז: הרשויות הקצת יותר חזקות יודעות לטפל בעצמן קצת יותר טוב, למרות שאני יכול לומר שגם הן רוצות את הכסף.
מאיר כהן: ב-13 הפרמטרים יש פרמטר אחד שמתייחס למצב הרווחה של היישוב, "לאנשי הרווחה" ביישוב?
מאיר כהן: איך מגיעים אליהם כשיש שרפה או לחילופין סופת שלגים?
חזי רז: כמובן.
חזי רז: ברמה של הרשויות המקומיות אני חושב שהן גם בקורונה מתפקדות ברמה מצוינת, בעיקר הסיפור של הרווחה.
חזי רז: גם ניר נמצא פה, מירושלים, והוא יכול להעיד על זה.
חזי רז: יש לו רשימות מדויקות שכל המשפחות שהן בעייתיות, כל מיעוטי היכולת, כל האנשים שזקוקים לעזרה, זקנים, נכים, כל מה שצריך, הכול רשום בכל הרשויות ברמה מוסדרת בכספת.
חזי רז: הכול ידוע לכל רשות והם יודעים להגיע לכל אחד ואחד, בדיוק לפי כל הפרמטרים הנדרשים.
עפר שלח: ניר נחמד ביקש להעיר פה הערה.
עפר שלח: ניר, בהזדמנות זו שאתה מעיר את ההערה גם אם אתה יכול להתייחס למה שהעלה חבר הכנסת כהן בהקשר למיפוי של אנשים שאתם צריכים להגיע אליהם בהינתן סיטואציית חירום, שתדעו מי הם ומי חסר לו מה.
ניר נחמד: אני אתייחס קודם לשאלה השנייה שלך בנושא מיפוי.
ניר נחמד: יש לנו ממש מיפוי מדויק של כל תושב של העיר, ממש כתובת מדויקת, וגם של השכן שלו.
ניר נחמד: אם אנחנו צריכים להגיע למישהו, קודם כול השכן.
ניר נחמד: זה נקרא "שכן טוב", שהוא מגיע לאותו אזרח באופן הכי מיידי שיש.
ניר נחמד: זה מחולק ברמה כזאת שלשכת הרווחה יודעת עליו.
ניר נחמד: זה אנשים שאנחנו פוקדים אותם.
ניר נחמד: הזכיר חזי ממשרד הפנים שבתקופה הזאת של הקורונה אלה אנשים שעל בסיס יומיומי, שבועי, נמצאים אצלנו במעקב, בביקורת, בהגעה ומקבלים מענה מאוד מאוד מקיף, כולל נושא של סלי מזון.
ניר נחמד: מי שמכיר את הפרויקט של "בני חיל" זה פרויקט מאוד ייחודי בתחום של אוכלוסייה מוחלשת - -
מאיר כהן: יש לכם לחצני מצוקה?
ניר נחמד: בסך הכול העסק הזה עם אגף הרווחה של העירייה עובד בצורה טובה.
ניר נחמד: צריך לציין גם את פיקוד העורף בעניין הזה.
מאיר כהן: יש לכם לחצני מצוקה לעריריים?
ניר נחמד: לא דרך הרשות המקומית.
ניר נחמד: הנושא של לחצני מצוקה הוא משהו שהיום הוא פרטי.
ניר נחמד: אין לנו לחצני מצוקה שאנחנו מקצים עבור אוכלוסייה מוחלשת.
עפר שלח: יש לכם קשר עם חברות פרטיות שיכולות להפעיל לחצני מצוקה לצרכים בריאותיים רגילים?
עפר שלח: האם אתם יכולים לקבל מהם מידע בזמן חירום שאכן קשיש או איש ערירי כזה או אחר לחץ על לחצן מצוקה?
ניר נחמד: רשמתי את זה לעצמי.
ניר נחמד: זה לא משהו שקיים היום, אבל זה משהו שבהחלט שווה לשקול ולבדוק.
ניר נחמד: מקובל.
עפר שלח: רצית להעיר על נושא הציוד.
ניר נחמד: גם בדוח המבקר מוזכר – בסופו של דבר אנחנו מקבלים עזרה מאוד מאוד גדולה ממשרד הפנים בנושא של תקציבים.
ניר נחמד: הזכיר קודם חזי את העניין הזה, שזה דרך קולות קוראים ודרך פרויקט של תר"ש רשויות, אבל אין נוהל מחייב היום לרשות מקומית מה דרוש לה להחזיק במחסני החירום שלה.
ניר נחמד: אני מתבסס על ניסיון שלי, על המלצות שאני מקבל מפיקוד העורף, על המלצות שאני מקבל ממשרד הפנים, אבל בסוף, כרשות מקומית, יש לי תקציב רכש ייעודי, שכל רשות יכולה להגדיר.
ניר נחמד: נכון שיש את תקציב הג"א הרשותי, אבל עדיין אני מחליט עם הכסף הזה מה לרכוש, על בסיס תרחיש הייחוס שלי, על פי בסיס האיום ייחוס שיש לרשות המקומית.
ניר נחמד: אף אחד בסוף לא מחייב אותי ואומר לי: תחזיק שישה גנרטורים, חמישה גנרטורים, 3 גנרטורים ועשר ערכות תאורה או עשר ערכות חילוץ.
ניר נחמד: אף אחד לא מחייב אותי בעניין הזה.
מאיר כהן: יש מתווה ברור למחסני חירום.
ניר נחמד: דבר שני, ברמה מדינתית, בסוף אני הולך לעשות הליך רכש שלי פרטי, של עיריית ירושלים פרטי.
ניר נחמד: אם אני מסתכל על זה ברמה מדינתית, הרי ברור שאם רשויות יתאגדו ביחד, העלויות יהיו גם קטנות יותר.
ניר נחמד: אין תקן מחייב שאומר לי היום: תרכוש ערכת תאורה כזאת וכזאת, שתחזיק ל-72 שעות, ל-96 שעות, עם עוצמה כזאת וכזאת של תאורה או הספק כזה או אחר.
ניר נחמד: זה ממש שרירותי העניין הזה, ואין שום תקן מחייב לרשויות מקומיות.
ניר נחמד: פה אני בהחלט חושב, גם בהמשך לדוח המפורט שקראתי, שצריך להרים את הכפפה ולקבוע תקן מחייב לרשויות מקומיות, על פי גודל, על פי איום ייחוס.
מאיר כהן: אני יודע על קיומם של מתקנים למחסני חירום של עיריות.
ניר נחמד: על פס"ח.
ניר נחמד: משרד הפנים מתקנן את ציוד הפס"ח מאל"ף עד תי"ו ובודק.
מאיר כהן: אתה מדבר על דברים אחרים שהם על פי המיפוי של הרשות עצמה, מה צריך יותר ומה צריך פחות.
ניר נחמד: זה ממש על בסיס ניסיון שלנו.
ניר נחמד: אנחנו נפגשים עם רשויות אחרות, אנחנו לומדים מרשויות אחרות, אנחנו נפגשים עם משרד הפנים, משרד הפנים הרבה פעמים ממליץ לנו בעניין הזה מה כדאי לרכוש ואיך כדאי לרכוש, אבל זה לא מחייב שום רשות מקומית.
מאיר כהן: האם תוכל להאיר את עינינו מה קורה במזרח העיר?
ניר נחמד: זה אותו דבר.
ניר נחמד: יש לנו רובע שהוא מוגדר "רובע מזרח".
ניר נחמד: התקנון של הציוד הזה הוא תקנון ציוד - - -
מאיר כהן: לא, השכן הטוב וכל הדברים האלה.
ניר נחמד: גם במזרח העיר.
ניר נחמד: אני רוצה לציין דווקא לחיוב שבמזרח העיר יש לנו יחידות חילוץ שאומנו על ידי פיקוד העורף, צוותי חילוץ ברמה מאוד גבוהה, זה גם עובדי כפיים, עם ציוד חילוץ שיש להם בבית וציוד חילוץ שנמצא בסביבה הטבעית שלהם.
ניר נחמד: דווקא במזרח העיר יש לנו שיתוף פעולה עם פיקוד העורף, לא תמיד דברים שרואים בתקשורת.
ניר נחמד: דווקא במזרח העיר, בעניין הזה של יחידות חילוץ שיתוף הפעולה עובד יפה מאוד.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את יאיר זילברמן, אגף ביטחון ושירותי חירום בעיריית חיפה.
עפר שלח: יאיר שלום, שמעת את הנקודות להתייחסות, החל מרמת המידע שיש לכם והיכולת שלכם להגיע לכל אזרח בשעת חירום, לדעת קודם כול שהוא זקוק לעזרה.
עפר שלח: ודבר שני, אצלכם קרה ושלג זה אולי פחות רלוונטי מאשר ירושלים - -
מאיר כהן: התפרצות של חזירי בר.
עפר שלח: זה לא חירום, זה קבוע.
עפר שלח: יכול להיות שחזירי הבר כבר גויסו גם ליחידות החירום כמו אלפקות בצבא.
עפר שלח: - - אבל כמובן סוגיית השרפות.
עפר שלח: מה השתנה אצלכם?
עפר שלח: שוב, גם בהיערכות שלכם וגם בממשק שלכם עם הרמה הלאומית.
יאיר זילברמן: קודם כול, ממשק הדוח של חיפה הוא פחות השלג ויותר הנושא של השרפות שהיו, השרפה ב-2010, ואני יכול להשליך על השרפה שהייתה בנובמבר 2016 בתוך העיר.
יאיר זילברמן: אחד הלקחים שהיו זה יצירת אזורי חיץ.
יאיר זילברמן: אני מזכיר שחוץ מהמכתב, ההגדרה של נציבות הכבאות נניח, שצריך לייצר רצועת חיץ סביב היערות וסביב השכונות שנוגעות בחורש, לא נאמר מעבר לזה כלום.
יאיר זילברמן: בהתחלה דיברו על 10 מטרים, לאחר מכן זה גדל ל-20 מטרים.
יאיר זילברמן: כמו שנאמר בהתחלה זו המלצה ולא הנחיה לביצוע.
יאיר זילברמן: גם אחרי שאומרים את זה, אין שום תקציב שתומך בזה.
יאיר זילברמן: אני יכול רק לעדכן שאנחנו חושפים 40 דונם בשנה.
יאיר זילברמן: אבל 40 דונם בשנה זו רצועה של 2 ק"מ עם רוחב של 20 מטרים, כי זה אזור החיץ שנדרש ביערות ובשכונות.
יאיר זילברמן: זה בעצם 40 דונם בשנה שחושפים.
יאיר זילברמן: הכול בתיאום עם כב"א, אבל שוב, התהליך של סיום כל אזורי החיץ בעיר זה יוצא שנים, וזה כבר קורה שש שנים.
עפר שלח: יאיר, אזור כזה שחשפתם מחזיק מעמד או שהוא מתכסה עוד פעם עשבים?
יאיר זילברמן: בנוסף להתקדמות בכל שנה יש תחזוקה של השטח, כי גדלים שם שיחים וכו', אבל השטח המהותי זה הורדת העצים ויצירת אזור חיץ שאתה יכול לנסוע בו ממש, והוא מונע מאש לנוע מנקודה לנקודה, ושוב זה תלוי באירועי קיצון של רוחות חזקות, כמו שהיה לנו בנובמבר 2016, זה גם עבר רחובות שלמים מצד לצד.
יאיר זילברמן: זה לגבי מה שאנחנו מבצעים.
יאיר זילברמן: צריך לזכור שוב, אין רגולציה, אלא המלצה.
יאיר זילברמן: זה הכי חשוב.
יאיר זילברמן: אין תמיכה ממשלתית.
יאיר זילברמן: יש עוד הרבה רשויות שגרות בתוך היער, שאין להן יכולת לשים בכל שנה את ה-2 ק"מ האלה, ואין תמיכה תקציבית לאומית למהלך הזה, וזה אירוע מסוכן שאנחנו מתקדמים אליו ומתפללים שנעמוד ברצף בשנים הבאות.
יאיר זילברמן: זה לגבי הסוגיה הזאת, שהיא סוגיה חשובה לדעתי.
יאיר זילברמן: מה ששאלת לגבי היכולת להגיע לכל תושב.
יאיר זילברמן: אחד הלקחים המהותיים אחרי השרפה ב-2016 – ממש בינואר 2017 קיבלנו את מערכת השוע"ל, שהיא מערכת שמאוד מסייעת, עם יכולת מנקודת הפתיחה לפתוח דוח שטח, אתה מקבל בו את כל מה שהטמעת בו כמובן, כמות אוכלוסייה, כמות תושבים, כמות גני ילדים, כמה ילדים בכל גן, איזה בתי ספר, אילו בתי אבות.
יאיר זילברמן: כל המענה הראשוני שלנו זה הצלת חיים בכל מה שקשור למי שמוגבל ביכולת להימלט, שזה בדרך כלל ילדים, בתי ספר ובתי אבות, ובזה אנחנו יודעים לטפל.
יאיר זילברמן: אתה שואל אותי אם מגיעים לכל אחד – לא בטוח, אבל ברמת היכולת לפנות אותם מהשטח אנחנו כן יודעים, יודעים לזהות את האזורים הבעייתיים, כמות האנשים שיש, אוכלוסייה, ובתיאום ייצרנו נוהל עם משרד התחבורה ואגד שאנחנו מפעילים אוטובוסים של אגד שנמצאים בתוך השכונה, הם לא צריכים להגיע מתוך הפקקים מסביב, אלא מגיעים מתוך השכונה ובקווים קצרים מוציאים החוצה לפארק או למתנ"ס, ומשם מפנים את האנשים.
עפר שלח: אפרופו זה, האוזניים שלי שמורגלות בדיונים בענייני ביטחון, זה קצת משיק לסוגיות פינוי יישובים בעת אירוע מלחמתי.
עפר שלח: הרי יש את השכונות שהן יותר גובלות ביער ואת השכונות שפחות.
עפר שלח: האם יש לכם תוכנית שאומרת שפורץ משהו באזור דניה, מדניה מפנים לכאן ולכאן?
עפר שלח: האם יודעים האנשים, א', לאן להגיע, ו-ב', אלה שאמורים לאסוף אותם, לאן הם לוקחים אותם וכן הלאה, או שזה צבר אמצעים כללי שאתם מסיטים אותו כשקורה אירוע?
יאיר זילברמן: קודם כול, להתחיל לשנע תושבים, שזה יכול להיות 2,000 או 4,000 תושבים, אני לא יודע גם כמה נמצאים בכל נקודת זמן במהלך היום, לא נכון לבנות על פינוי של התושבים.
יאיר זילברמן: קודם כול, אתה מתווה איזה שכונות צריכות להתפנות, אתה שולח סמ"ס, הודעה מקוונת לגזרה שאתה רוצה שתתפנה, אתה מגדיר להם להיכן להתפנות, ואחד הלקחים מהשרפה ב-2016, שאתה חוסם את הנקודות שאתה לא רוצה שהם יגיעו אליהן, כמו שהגיעו לרכס הכרמל, ואתה מתווה אותם, נניח אם זו דניה, לכיוון נשר או לכיוון אחר.
יאיר זילברמן: וכל מי שמוגבל ולא יכול, שוב כמו שאמרתי, בתי אבות, גנים, דברים כאלה, אנחנו מפנים בעצמנו.
יאיר זילברמן: אנחנו מתבססים על פינוי עצמי ככל הניתן, ואיפה שלא ניתן, שם אנחנו נכנסים לפעולה, שוב באמצעות סמ"סים מקוונים והכוונת דרכי גישה.
יאיר זילברמן: יותר מזה, הלקח שלנו מהשרפה האחרונה היה שאנחנו פותחים מרכזי שהייה זמניים, לא מרכזי קליטה, לא בתי ספר, אלא מתנ"סים, ושם אנחנו עושים קליטה עם עובדים סוציאליים, ומשם ממשיכים הלאה.
עפר שלח: אבל יש לך מערכת שמודיעה עכשיו לתושבים בשכונה כזאת או אחרת להתפנות ולאן להתפנות.
יאיר זילברמן: חד-משמעית.
יאיר זילברמן: זו מערכת שמחוברת ב-GS העירוני, מאגר הנתונים של הטלפונים מכל המאגרים העירוניים, אנחנו מסמנים רצועת רחוב, כותבים את ההודעה ושולחים, וזה עובד.
יאיר זילברמן: אפשר ברדיו חיפה, באתרים בווטסאפים, בהחלט.
יאיר זילברמן: הסמ"ס זה הכלי הכי טוב.
עפר שלח: דבר אחרון, שוב בהקשר לממשק הלאומי.
עפר שלח: במסגרת המעבר לזה שהאחריות ברמה הלאומית תהיה של פיקוד העורף ולא של רח"ל, האם יש לך יקל"ר שמולו אתה עובד?
יאיר זילברמן: קודם כול יש לנו יקל"ר שעובד איתנו צמוד, כבר מחודש מרץ, עם כל הקורונה, עובד גם באימונים וגם בתקופה הזאת.
יאיר זילברמן: היקל"ר מחובר איתנו היטב, כולל מחוז חיפה של פיקוד העורף.
יאיר זילברמן: הנקודה שאני רוצה לציין שבכל אירוע שמתחיל, זה כבר עלה קודם, מי שמתכלל את האירוע זה המשטרה, שחוברים אליה כב"א ובמקביל פיקוד העורף והרשות.
יאיר זילברמן: זאת אומרת, זה ארבע רגליים, אבל מפקד אחד, שזה המשטרה, ומחוברים היטב לכל הגורמים.
יאיר זילברמן: לכן אני יכול להגיד שאולי בתחילת משבר הקורונה היה קצת חסר לי, אבל אחרי כן הפערים נסגרו.
עפר שלח: דאגנו שהמשבר יהיה ארוך כדי שיהיה לך זמן לסגור את הפערים.
עפר שלח: זאת תרומתנו כשלטון מרכזי.
עפר שלח: .. תודה רבה.
עפר שלח: לסיום הסיבוב הזה בשטח אני מבקש את דני עברי, ראש המועצה האזורית משגב.
עפר שלח: אתה ביקשת להתייחס ספציפית לנושא של - - -
דני עברי: רק עניין קטן, בעניין של החיץ.
דני עברי: בעיריית חיפה התייחסו לחיץ.
דני עברי: בזמנו הייתי בדיונים, גם בכנסת, בעניין הזה של החיץ, רק לציין, אני לא יודע כמה מודעים לזה, יש 700 יישובים כפריים בארץ, מתוכם משהו כמו בין 100 ל-150 צריכים אזורי חיץ.
דני עברי: אנחנו, המועצה האזורית משגב לדוגמה, יש לנו מספר יישובים במצב סוציו-אקונומי 2-1, יש לי גם יישובים ב-9, אבל יישוב שהוא 2-1, שהוא בתוך יער, זה לא מעניין ה-9 של היישוב השני, הוא צריך 3 מיליון שקל בשביל לעשות את קו החיץ.
דני עברי: כמו שנאמר בחיפה, גם אני עושה.
דני עברי: למרות שאני רשות מקבלת מענק, אני לא רשות איתנה, ואין אף אחד בגליל שהוא רשות איתנה.
דני עברי: כולנו מקבלים מענק.
דני עברי: אנחנו גורעים שירותים אחרים בשביל לטפל בחיץ, כי אנחנו נמצאים בחזית של הדבר הזה.
דני עברי: הקול שלנו לא כל כך נשמע יחסית לחיפה או לירושלים, לעיריות שיש בהן אוכלוסייה צפופה.
דני עברי: היער אצלנו, היישובים שלנו נמצאים ביער, אין לזה שום הקצאה, שום דבר.
דני עברי: מזמינים אותנו לפעמים אפילו לשימוע, כשמטילים עלינו את האחריות.
דני עברי: אין לנו שום אמצעים לעשות את הדבר הזה.
דני עברי: באופן יחסי אני בטוח שאני מקצה אפילו יותר מעיריית חיפה.
דני עברי: ייקח לי יותר מ-150 שנה בשביל לעשות את כל רצועות החיץ ביישובים שלי.
דני עברי: אני לא יודע אם מישהו בכלל מודע לכל המצב הזה.
עפר שלח: כשאתה אומר 3 מיליון שקל.
עפר שלח: זה התקציב שהמועצה האזורית משגב צריכה בשנה בשביל לייצר אזורי חיץ?
דני עברי: לא.
דני עברי: בערך חזית של יישוב ממוצע, שהוא בין 300 ל-400 דונם, שההיקף שלו הוא משהו כמו 3 ק"מ, בשביל לייצר אזור חיץ, כולל דרך, כולל מים מסביב ליישוב הספציפי הזה, זה 3 מיליון שקלים.
דני עברי: יש לי יישובים של 100 איש, שצריך בשביל זה 3 מיליון שקל.
דני עברי: אני לא מצפה שמישהו ייתן לי אותם, אני רק מנסה לציין במה מדובר.
דני עברי: רוב היישובים שלי זה 1,000, 2,000, 3,000 איש, אין לי מאיפה להביא 3 מיליון שקל לטפל בדבר הזה.
דני עברי: מדי פעם אני מקבל מכתבים מכב"א שאני נמצא באזור סיכון.
דני עברי: זה ברור לי.
דני עברי: היישובים שלנו הם בתוך יער.
דני עברי: מבחינה זאת יש כמה מועצות אזוריות, כמו שאמרתי, אולי 100 יישובים כאלה בארץ.
דני עברי: 3 מיליון שקל בערך זה ליישוב.
עפר שלח: דני, מה סדר גודל התקציב שאתה מפנה לזה עכשיו מדי שנה?
דני עברי: כרגע אני מקדיש לעניין הזה משהו כמו 400,000 שקל בשנה.
עפר שלח: שזה שלושה עצים ושיח?
דני עברי: אם ליישוב זה 3 מיליון שקל, יש לנו 35 יישובים, תעשה את המכפלות כמה זמן ייקח לי.
דני עברי: 100 שנה.
דני עברי: מאיפה אני אביא?
עפר שלח: אתה מתכנן הרבה זמן להיות ראש מועצה.
דני עברי: אני צריך לעשות פחות חינוך, פחות רווחה או פחות תשתיות.
דני עברי: מה בדיוק?
עפר שלח: חוץ מדיונים בכנסת, למי הפנית את זה?
עפר שלח: ממי אתה שומע - - -
דני עברי: נמצא פה אגב מרכז המועצות האזוריות, אנחנו מעלים את זה.
דני עברי: בזמנו היה דיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת על העניין הזה להיערכות לשרפה.
דני עברי: היו הרי תקנות, התקנות לא תוקפו מכיוון שלא הוצמד לזה תקציב, כמו שנאמר בעיריית חיפה.
דני עברי: הרי הכסף הגדול פה זה חיפה, ירושלים, זה הערים וכו', גם האוכלוסיות הגדולות.
דני עברי: אנחנו 30,000 תושבים במועצה האזורית משגב, אבל מבחינת הקילומטרים שצריך לטפל אנחנו יותר מחיפה, מן הסתם, כי זה 35 יישובים.
דני עברי: הדבר הזה מדי פעם עולה לכותרות כשיש איזה יישוב שנשרף.
דני עברי: היה במבוא מודיעים, באזור מודיעין, היישוב כולו נשרף.
דני עברי: זה מה שקורה כשאין חיץ.
עפר שלח: תעלו את חזי רז, נבקש ממנו תגובה, ונשמע גם ממרכז שלטון מקומי וממרכז המועצות האזוריות.
חזי רז: שוב שולם.
חזי רז: רק לגבי ההערה שהייתה לגבי התקנים, בהחלט בתחילת השנה הזאת כן הפצנו תקנים לרשויות, אז יש תקנים, יש מסגרות, ואנחנו עובדים לפי התקנות והמסגרות האלה.
עפר שלח: אבל צריך כסף, חזי.
עפר שלח: תקנים זה טוב, צריך כסף.
חזי רז: - - - כמה גנרטורים אנחנו צריכים בכל מקום, כמה עגלות תאורה כמה גרורי כיבוי, אבל בעיקרון המסגרות קיימות, ואנחנו גם נעדכן אותן מדי שנה יחד עם פיקוד העורף.
עפר שלח: מי אמור להעביר כסף לאזורי חיץ כמו שתיאר לנו דני עברי?
עפר שלח: ברור שאם זה ייפול על המועצות האזוריות – גם על העיריות, אבל עוד יותר מזה על המועצות האזוריות – הם פשוט לא יעמדו בזה.
חזי רז: חד-משמעית זו הבעיה.
חזי רז: זו הבעיה, בגלל זה לוקח המון זמן.
חזי רז: זה המון זמן נמצא על שולחן הממשלה.
חזי רז: בסיפור של קווי חיץ מדובר במיליארדים.
חזי רז: ומכיוון שמדובר במיליארדים, צריך לכנס את קק"ל, את משרד האוצר, את כולם.
חזי רז: אי-אפשר להפיל את הכול על הרשויות.
חזי רז: זה מה שאמרנו מלכתחילה.
חזי רז: אמרנו שאם אנחנו רוצים באמת לעזור, כל רשות עושה את מה שהיא יכולה במסגרת התקציב שלה, אבל יש רשויות שאין להן את התקציבים האלה, והם נדרשים לסיפור הזה של החלטות ממשלה.
חזי רז: אנחנו חייבים לעזור להם ברמת הממשלה.
חזי רז: זו עמדת משרד הפנים, ואנחנו מנסים לעשות ככל שניתן בעניין הזה.
חזי רז: לדעתי זה לא מתקדם.
חזי רז: אני יודע שבמל"ל מתנהל עכשיו שיח ודיון בעניין הזה אחרי מה שקרה בנוף הגליל, וזה עדיין לא מספיק.
חזי רז: אנחנו חייבים את התמיכה של כל הגופים כדי לאשר את התקציבים האלה, כי שוב אני אומר, מדובר במיליארדים.
מאיר כהן: חזי, להערכתי מה שצריך לעשות, זה לתת סדרי עדיפות.
מאיר כהן: כשאתם מדברים על אזורי חיץ ואתם משאירים את זה בגדר של המלצה, משרד הפנים לא מוציא קובץ ואומר: אזורי חיץ זה חובה.
מאיר כהן: הוא אומר המלצה.
מאיר כהן: ברור לנו למה.
מאיר כהן: מה שאתם צריכים לשנות, ולדעתי זה דחוף מאוד – לנסות על פי אירועי העבר, על פי השרפות, לראות מה אותם יישובים או שכונות שהם בסכנה יומיומית, ולהתחיל מזה.
חזי רז: אני מסכים איתך בהחלט, אבל זו באמת לא העבודה של משרד הפנים, אנחנו מרכזים את העבודה מול האוצר, אבל זו אחריות של כב"א.
חזי רז: פנינו כמה וכמה פעמים לכב"א, כב"א הגיש כמה וכמה תוכניות, אני חושב שבכב"א יש אנשים שיודעים לעשות את סדרי העדיפויות ולהגיד בדיוק מה צריך ומה לא צריך, ואנחנו נממש לפי סדרי העדיפיות של כב"א, בהחלט.
מאיר כהן: אתה אומר שאת סדרי העדיפויות כב"א יעשו.
חזי רז: זה מה שעשינו לגבי עוטף עזה, כב"א קבעה כמה מדרגות, ונתנו אישורים שהם באמת מאוימים שם, וגם לגבי נוף הגליל.
חזי רז: בהחלט צריך לסמוך על כב"א כיועץ מקצועי כאן.
עפר שלח: אני מבקש את יוחאי וג'ימה, מינהל ביטחון ותפקידים מיוחדים, מרכז השלטון המקומי.
יוחאי וג'ימה: אני רוצה להתייחס בהתחלה לנושא של קווי חיץ.
יוחאי וג'ימה: הסוגיה הזאת, כמו שנאמר כאן, נבלמה על ידי השלטון המקומי, וזה בגלל שהוגשו תקנות – פה הזכיר אחד מחברי הכנסת – ללא מיפוי, ללא מדרג כלשהו, מה חשוב יותר, מה חשוב פחות, ללא עלויות, אך ורק תקנות לגבי איך מקיימים קווי חיץ.
יוחאי וג'ימה: אנחנו במשך כבר חמש-שש שנים מתדיינים עם הממשלה ועם האוצר לגבי העלות וההקמה של זה.
יוחאי וג'ימה: יש שם כמה דברים, יש הקמה של האזור, יש השימור וכל נושא המים, ההידרנטים, בניית התשתיות שהיא יקרה מאוד.
יוחאי וג'ימה: נכון להיום יש עבודה של המל"ל.
יוחאי וג'ימה: קודם כול, כב"א סיימה את התעדוף של כל היישובים מ-1 עד 5, התעדוף של בניית קווי חיץ, כלומר, מי ראשון ומי אחרון.
יוחאי וג'ימה: נעשית עבודה גם עם המל"ל, גם בוועדה של המל"ל, שהיא קבועה, שותפים בה כולם: קק"ל, רט"ג, כב"א, משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים יחד עם רח"ל להתחיל פיילוט ב-20 רשויות מקומיות לבניית קווי חיץ, כי שם המון סוגיות של שטחים שגובלים בשטחים.