GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: ב-7,000 מוסדות הכשרה - - -
ניצן ממרוד: זה היה אז.
עפר שלח: היו?
ניצן ממרוד: היו.
ניצן ממרוד: כנראה.
ניצן ממרוד: זה מה שכתוב שם.
עפר שלח: תגדיר לי מוסד הכשרה.
עפר שלח: לצורך העניין זה אומר שכל מפעל שמכשיר אצלו עובד, לצורך העניין הוא מוסד הכשרה?
עפר שלח: אני לא מבין את הטרמינולוגיה.
ניצן ממרוד: לא.
ניצן ממרוד: לא כל מעסיק.
ניצן ממרוד: אבל עכשיו אם אני עובד במכללה או במוסד הכשרה, אני צריך להכיר בו, הוא צריך לעמוד בקריטריונים שאני מגדיר לו כממשלה, כי בסוף התהליך של ההכשרה הוא מקבל תעודה שחתום עליו משרד העבודה.
עפר שלח: 7,000 מוסדות?
עפר שלח: וואו.
ניצן ממרוד: זה אז.
ניצן ממרוד: אגב, חשוב לי להגיד שה-7,000 זה לא 7,000 מוסדות, זה 7,000 ביקורים שביצעו במוסדות שונים, כי לפני כל מוסד שאני רוצה להכיר בו, מבצעים בו ביקורים.
ניצן ממרוד: זה לא מוסדות.
עפר שלח: נבהלתי.
עפר שלח: לא ידעתי שיש 7,000 מקצועות.
ניצן ממרוד: ממש לא.
ניצן ממרוד: אני לא אעבור פה על הכול, ברשותך, אבל יש פה הגדרות לגבי מספר המפקחים.
ניצן ממרוד: חשוב לי להגיד, כי הייתה התייחסות לזה בהתחלה.
ניצן ממרוד: אני חושב שאחד הדברים המשמעותיים שקרו פה בשנה-שנתיים האחרונות זה שהמפקחים שלנו – מה זה "המפקחים"?
ניצן ממרוד: המפקחים זה אנשי המקצוע, רובם עם תעודות הוראה, אנשים שעסקו במקצוע, הגיעו לרמה הכי גבוהה במקצועות השונים שבהם אנחנו עושים הכשרות, הם אנשי השטח שלי בקצה.
ניצן ממרוד: וכשאני רוצה לעשות עדכון לתוכנית לימודים, או למקצוע, או שעולות דרישות מהמעסיקים, הם אנשי הקצה שלי שם שמביאים את הצורך מהשטח, מה נדרש, מה צריך, איזה הכשרות נדרשות, האם תוכנית המיזוג אוויר, כמו שנאמר פה, היא עדכנית או לא עדכנית.
ניצן ממרוד: חשוב להגיד שזו כמות הכשרות מאוד מאוד גדולה, שגם עליה אני עושה עכשיו עבודה מאוד משמעותית, כדי לראות על מה אנחנו מתמקדים בנושא ההכשרות – אלה המפקחים, אלה האנשים שעושים את העבודה בשטח ובאים אליי, לצורך העניין אליי או אל הפדגוגיה שלי, ועושים התאמה לתוכניות הלימוד.
ניצן ממרוד: אני יכול להראות לך שרק בחודשיים האחרונים חלק מההכשרות הוקפאו, כי הן כבר לא רלוונטיות, ונפתחו הכשרות חדשות, שמתעדכנות כל הזמן, כמו שנאמר פה על ידי ללי, והחיבור שלנו למעסיקים יגרום לדבר הזה להיות הרבה יותר טוב.
ניצן ממרוד: אני לא אעבור פה על כל תדירות הפיקוחים ותוכנית העבודה, מה שחשוב לדבר זה על זה – אמרתי את זה בפתיח – בימים האלה, בעיקר האגף שלי, יחד עם הזרוע, מקיימים עבודת מטה מעמיקה ומקיפה לשפור וטיוב מסלולי הכשרה, ופתיחת מסלולי הכשרה חדשים, תוך דגש על שיתוף המעסיקים, שזה אמור לתת מענה מיטבי לצורכי השוק ולפיתוח ההון האנושי.
ניצן ממרוד: כרגע, כמו שאמרתי, אנחנו במכרז לקניית שירותי הוראה לקיום הכשרות מקצועיות.
ניצן ממרוד: נבחרנו להשתתף בתוכנית החממה.
ניצן ממרוד: אגב, היום יש מפגש נוסף עם אבני דרך מאוד ברורות לעניין הזה, היא מלווה עם הרבה מאוד ממשרדי הממשלה לכתיבת מכרז פורץ דרך.
ניצן ממרוד: זאת אומרת, זה לא מכרז שייקח אותי כמו המכרז הקודם, התהליך הרבה יותר מהיר, יש לנו חברת ייעוץ שמלווה אותנו בתהליך הזה, וזה אמור לתת שיפור משמעותי.
ניצן ממרוד: פה אפשר לראות את המסלולים שהם די מתחברים לחלק מהמסלולים שהציגה ללי.
ניצן ממרוד: יש פה את מסלול הסטארטר, שהוא למעשה הכשרה בחניכה.
ניצן ממרוד: מה זה אומר?
ניצן ממרוד: הוא משלב הכשרה עיונית לצד עבודה בשכר אצל מעסיק.
ניצן ממרוד: זאת אומרת, כל מה שאתה רואה פה זה הכשרות מלוות עם מעסיקים.
ניצן ממרוד: יש לי גם את ההכשרה של השוברים, שדיברנו לפני, ויש לי הכשרה שנקראת "הכשרות מתוקצבות", שזה קורה במרכזי ההשמה, במרכזי ההכשרה שלי, שהן לא מחוברות למעסיקים.
ניצן ממרוד: כל השאר זה מה שאתה רואה פה.
ניצן ממרוד: אפשר לראות שהתוכנית מורכבת מחודש-חודשיים לימודים עיוניים ומעשיים, במוסד שאני הכשרתי, ואני לצורך העניין חתמתי עליו, ולאחר מכן מה שנקרא "3 3".
ניצן ממרוד: זה לימודים במוסד המכשיר לצד הכשרה ועבודה אצל המעסיק.
ניצן ממרוד: שלושה ימים הוא עושה הכשרה ושלושה ימים הוא עובד.
ניצן ממרוד: בצד הזה יש לו ליווי של חונך מקצועי, ובזמן הזה, מה שקורה לו, הוא גם רוכש השכלה או מקצוע, הוא גם מלווה בחונך, והוא רוכש מיומנויות במקום העבודה, ובזמן הזה הוא גם מקבל כסף, שזה הדבר הכי משמעותי.
ניצן ממרוד: זה אחד המסלולים הטובים שלנו.
ניצן ממרוד: אני חשוב שהוא גם נותן מענה מצוין.
ניצן ממרוד: זה מתחבר למעסיקים.
ניצן ממרוד: הדבר השני זה ה-O.J.T, שזה מענה להכשרה, שגם עליו דובר.
ניצן ממרוד: בדרך כלל עובדים חדשים לתפקידים שונים במפעל, שלא דורשים הכשרה פורמלית.
ניצן ממרוד: המעסיק מקבל מאיתנו תמיכה בשכר בגין כל עובד חדש.
ניצן ממרוד: זאת אומרת, כל עובד חדש שהוא לוקח, מכשיר אותו וחונך אותו, הוא מתחייב להעסיק את העובד שלו שישה חודשים.
ניצן ממרוד: בזמן שהוא הכשיר את העובד שישה חודשים הוא מקבל מאיתנו תקצוב ותמיכה כלכלית עם כל מיני מענקים שהמעסיק מקבל.
ניצן ממרוד: המסלול הנוסף זה מסלול כיתה במפעל.
ניצן ממרוד: למעשה זה מסלול שמאפשר מימון מלא של קורס הכשרה מקצועית עבור מעסיקים, על פי צורכיהם, לקבוצת דורשי העבודה.
ניצן ממרוד: זאת אומרת, אם לצורך העניין עכשיו, לדוגמה רמי לוי רוצה עכשיו לפתוח כיתה אצלו, כי יש לו המון אנשים, והוא מחליף אנשים בתדירות יחסית גבוהה, אנחנו יוצרים איתו קשר, הוא יוצר איתנו קשר, אנחנו עושים איתו את התהליך.
ניצן ממרוד: ההכשרה מבוצעת אצל המעסיק, בהתאם לתוכניות לימוד במקצועות שמוכרים על ידי האגף או תוכניות לימוד חדשות.
ניצן ממרוד: זאת אומרת, אם עכשיו לצורך העניין יש לו הכשרה שהוא רוצה לאחד מהתפקידים אצלו, אנחנו בונים לו הכשרה בצורה מהירה וזריזה, ואנחנו עושים את זה אצלו.
ניצן ממרוד: לאחר סיום ההכשרה המעסיק מתחייב לקלוט 60% מבוגרי הקורס לעבודה אצלו, לכל הפחות לשישה חודשי עבודה.
ניצן ממרוד: לצורך העניין אני מחייב את המעסיק לעשות פה השמה משמעותית.
ניצן ממרוד: נאמר פה על מעסיקים יותר קטנים, אז אנחנו יכולים לחבר מספר מעסיקים, או התאגדות של מעסיקים או גוף ייצוגי כזה או אחר – לחבר אותם ביחד, לצורך העניין להגיע לכמות הנדרשת.
ללי דרעי: שאלה קטנה לגבי המעסיקים הקטנים והבינוניים מה שאתה מציג פה על כיתה במפעל, אתה אומר שהמעסיקים הם אלה שפונים אליכם.
ללי דרעי: במעסיקים הקטנים והבינוניים איך אתה רואה את זה קורה?
ללי דרעי: הרי אין להם את כוח-האדם הדרוש כדי לעשות את הדבר הזה.
ללי דרעי: מי יעשה את התיווך?
עפר שלח: אם זה יהיה כמו שאתם אומרים, מקוון, זה כמו לוח.
עפר שלח: לצורך העניין זה כמו ב"דרושים".
ניצן ממרוד: אני אענה לכם על הסיפור.
ניצן ממרוד: אחד הדברים שדובר פה על מינהלת המעסיקים, אחד הדברים המשמעותיים שאנחנו עושים – האתר כבר עלה לאוויר, הוא עוד חלקי, הוא עוד לא מושלם – אנחנו מקימים אתר מינהלת מעסיקים יחד עם המגזר העסקי כמובן, עם נשיאות המגזר העסקי, ולצורך העניין שם יהיה סוג של צ'ק בוקס, מענה טלפוני ומענה דרך האינטרנט לדרישות של מעסיקים, לכל דבר שהם ירצו.
ניצן ממרוד: גם מעסיק קטן שירצה עכשיו לפנות להכשרה מקצועית בדרך כזאת או אחרת, זה ירוץ משם.
ניצן ממרוד: אגב, אני אומר פה בהסתייגות: לא עלינו עם כל הדברים באופן מלא, מסיבה אחת פשוטה, רק בגלל שאנחנו לא רוצים להציף את השוק במשהו שאנחנו עדיין לא יודעים לבצע, כי אין לנו כספים עדיין.
ניצן ממרוד: הכסף עדיין תקוע.
עפר שלח: אני רוצה להתכנס בעניין הזה.
עפר שלח: דבר אחד, על כמה כסף אנחנו מדברים שעוד איננו?
עפר שלח: ברור שנורא קשה להגיד את זה, כי אתה לא יודע להגיד כמה אנשים יבואו ואת תקציב הביצוע אתה עוד לא יודע, אבל כדי שכל האפשרויות האלה יהיו באוויר, ושאתם תוכלו לעבוד במה שנראה לכם כמו התחזית הסבירה נגיד לשנה הקרובה, על כמה בכלל אצבע אנחנו מדברים?
ניצן ממרוד: דיברנו בזמנו על סדר גודל של 350-300 מיליון שקל, כדי שנוכל באמת להפיץ.
ניצן ממרוד: זה גם אל מול היכולת שלנו כאגף.
ניצן ממרוד: צריך להגיד שהאגף היה עוסק עד היום בכמות הכשרות הרבה יותר קטנה ממה שאנחנו מבינים שאנחנו צריכים היום.
ניצן ממרוד: אנחנו גם בונים את האגף ליכולת הזאת.
ניצן ממרוד: אנחנו מדברים על סדר גודל של 300 מיליון, שאיתו אנחנו יכולים להפיץ את זה לשטח, למעסיקים שידרשו את זה מאיתנו.
ניצן ממרוד: וכמו שאמרתי, שינינו גם את מסלול ההכרה שלהם, הוא יהיה הרבה יותר מהיר, הוא יהיה זריז.
עפר שלח: אני עכשיו הרפרנט שלך באגף התקציבים ואני שואל אותך שאלה פשוטה: ב-350 מיליון כמה קניתי?
עפר שלח: כמה אנשים אתה יודע לשים לי בקצה ב-350 מיליון?
ניצן ממרוד: שאלה מורכבת.
ניצן ממרוד: אני צריך לחזור אליך עם המספר.
עפר שלח: הרי אנחנו גם מדברים על דברים שלא תלויים בך לגמרי, אבל בסוף, בתעדוף של האוצר – וברור לאורך כל הדיון הזה שעולם התעסוקה חייב לעבור, ואני שומע ממך שהוא מתחיל לעבור, או עולם ההכשרה לתעסוקה מתחיל לעבור שינוי, אבל בסוף אני צריך לשים את זה אל מול צרכים אחרים – האם אנחנו מדברים על אלפים, עשרות אלפים?
ניצן ממרוד: מדובר על סדר גודל של עשרות אלפים.
ניצן ממרוד: ברור שזה לא אלפים, זה עשרות אלפים.
ניצן ממרוד: היעד שלנו, כמו שגם הוצג, תוכנית של קרוב ל-100,000 מוכשרים.
ניצן ממרוד: לא הכול יכול לקרות בטווח זמן של חצי שנה, אבל בסדר גודל של שנה-שנתיים כדי להכשיר את האנשים.
ניצן ממרוד: אבל עוד פעם, זה מאוד תלוי בחיבור גם למעסיקים, גם לתקציב וגם לאנשים שיפנו, כי בסוף, כמו שאתה אומר, זה ביצוע.
ניצן ממרוד: זה הסדר גודל.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אליהו גן, ועדת החינוך בהתאחדות התעשיינים, להגיב על הדברים שנאמרו פה.
גן אליהו: תודה לכם על מתן רשות הדיבור.
גן אליהו: שמי אלי גן, אני תעשיין באזור הצפון, אני יושב-ראש ועדת החינוך ומהיום כנראה גם יושב-ראש המרחב הצפוני של התאחדות התעשיינים.
גן אליהו: שמעתי בקשב רב כל מה שנאמר פה, את כל המכובדים, ולהלן מספר הערות: המצב הלא כל כך נעים, וזה בעקבות הקורונה, שכמות דורשי העבודה היום במפעלים היא הרבה יותר קטנה ממה שהיה לי לפני הקורונה, אבל הבעיה שאנחנו מתמודדים איתה, התעשיינים, נמשכת כבר זמן רב.
גן אליהו: ומהי בדיוק הבעיה?
גן אליהו: יש חוסר די גדול ופער בין העובדים שקיימים היום במדינת ישראל לבין ההכשרה שהם קיבלו או שהם לא קיבלו, ואיתם אנחנו מתמודדים.
גן אליהו: וכוונתי היא שמדינת ישראל, בכל מה שקשור בתפוקות שלה ביחס למדינות ה-OECD, אנחנו נמצאים בפער גדול.
גן אליהו: הפער הזה נובע מכמה סיבות.
גן אליהו: הסיבה הראשונה שכמעט רוב המועסקים במפעלים היום לא קיבלו הכשרה.
גן אליהו: בעבר היו בתי ספר מקצועיים, שבאמצעותם חלק נכבד מהעובדים שהיו במדינת ישראל קיבלו את הרקע הטכני שלהם בבתי ספר מקצועיים - - -
עפר שלח: אלי, סליחה שאני קוטע אותך.
עפר שלח: עסקתי לא מעט בסוגיית החינוך הטכנולוגי.
עפר שלח: אתם צודקים בנושא הזה לגמרי.
עפר שלח: אני רוצה בבקשה שתסתכל עכשיו וקדימה.
עפר שלח: שוב אני אומר, כמו שדיברתי עם אורית קודם:
עפר שלח: נוצרה מבחינת
עפר שלח: כם סוג של הזדמנות - -
גן אליהו: חד-משמעית.
עפר שלח: - - מפני שמקצועות מסוימים שהיו יותר מבוקשים מטעמים של נוחות, תדמית, גם חטפו מכה וגם לא ברור איך יחזרו.
עפר שלח: אתם מציעים בסוף משהו יותר יציב, ואולי היום אנשים יעריכו יציבות על פני פרמטרים אחרים של עבודה.
עפר שלח: מה אתם עושים ומה צריך לקרות מבחינת
עפר שלח: כם כדי שהביקוש יפגוש את ההיצע בהקשר הזה?
גן אליהו: דבר אחד, אנחנו חייבים להעלות את התדמית של התעשייה במדינת ישראל לכל אזרחי מדינת ישראל.
גן אליהו: זה אומר בכל הרבדים, ושהתדמית של התעשיינים והתעשייה לא יהיו כפי שהם כרגע, היום.
גן אליהו: אני לא ארצה לציין את חברי הכנסת שלא רצו שהבנים שלהם יהיו פחחים, אבל זה העניין, להעלות בחזרה את התדמית של התעשייה.
גן אליהו: דבר שני, אנחנו נמצאים בפער אדיר בין מה שקורה במדינות העולם בתחום של ההכשרות המקצועיות, וזה אומר שרוב התעשייה היום נמצאת במהפכה שנקראת "Industry 4.0" – תעשייה 4.0.
גן אליהו: במדינת ישראל שום גורם, לא ממשלתי, לא גורמים בתעשייה ולא גורמים באקדמיה חקרו את זה לעומק.
גן אליהו: לעומת זאת, באנגליה, גרמניה, אוסטריה, שוויץ, הם נמצאים כבר כמה שנים בעניין, ולשם הולכת התעשייה.
גן אליהו: מה זה אומר?
גן אליהו: בעולם החדש נוכל לקבל עובדים הרבה יותר מוכשרים, יעבדו פחות קשה והשכר שלהם יהיה גבוה הרבה יותר ממה שהיום אנחנו יכולים להציע למועסקים שלנו.
גן אליהו: זה אומר שבאופן טבעי תוכל להיות נהירה ורצון של חבר'ה צעירים להיכנס לתעשייה על ידי תוכניות חדשות.
עפר שלח: זה מפני שבעבודות, מה שמכונה שלושת ה-D, ה-Dull, Dirty, and Dangerous, יעבדו מכונות?
גן אליהו: סתם לדוגמה, הייתי לפני מספר שבועות בתעשייה האווירית, אז יש היום מדפסת לייזר, שאתה מכניס לה שתי אבקות, בתוך כמה שעות יוצא מוצר מוגמר שעבר את כל התהליך, ואין צורך לא בכרסום, לא בחריטה, לא בדברים שהיו בעבר, המקום ממוזג, המקום כיפי, תנאי העבודה שם מאוד נוחים, ומי שצריך לתפעל את המכונה צריך לדעת קצת במחשבים וקצת בטכנולוגיה של מבנה חומרים.
גן אליהו: זה אומר שנוכל להציע דברים הרבה יותר טובים ממה שיש לנו היום להציע.
גן אליהו: כאן ועכשיו יש מקצועות שעדיין חסרים במדינת ישראל, כמו רתכים, מסגרים, חשמלאים.
גן אליהו: לצורך הפתרון נצטרך לתת פתרונות נקודתיים.
גן אליהו: כולנו פה מדברים על הכשרות, הכשרות, הכשרות.
גן אליהו: גם קודמי אמר שסדר הגודל של ההערכה שלו שזה 100,000 אנשים שהוא חושב שנוכל להכניס לתעשייה.
גן אליהו: רק לסבר את האוזן בנתונים קצת יותר מדויקים, בדוח של הלמ"ס מלפני חודשיים כמות דורשי העבודה המקצועיים הייתה סדר גודל של 20,000, שזה כמות יחסית מזערית.
גן אליהו: בסקר הפנימי שעשינו הגענו למספרים קטנים יותר.
עפר שלח: הוא לא דיבר על התעשייה, הוא דיבר על עולם העבודה בכלל.
עפר שלח: הוא לא אמר 100,000 לתעשייה.
עפר שלח: אם היינו ב-100,000 לתעשייה, היינו גרמניה.
עפר שלח: זו מדינה אחרת לגמרי.
גן אליהו: תקשיבו, חברים, הרי לעשות הכשרות צריך לעשות הכשרות שיש להן משקל.
גן אליהו: אני לא חושב שצריך לעשות הכשרות לחדרניות בבתי מלון, אני לא חושב שצריך לעשות הכשרות לשוטפי כלים.
גן אליהו: ההכשרות העתידיות שיהיו במדינת ישראל צריכות להיות הכשרות שיש להן חשיבות אמיתית בלימוד עצמו.
גן אליהו: סתם לעשות הכשרות, שאין תוכן להכשרה?
גן אליהו: בואו נשקיע את הכספים בהכשרות ששם אפשר לתת עומק להכשרה.
גן אליהו: אני לא אומר שלא צריך לטפל בזה, ולא לתת על זה את הדעת, אבל זה הכשרות שאי-אפשר לספור אותן מכמות ההכשרות.
גן אליהו: לספרים אולי צריך הכשרה.
עפר שלח: אנחנו מתבדרים ברשותך.
עפר שלח: אתה אומר שבתעשייה, ואתה אומר את זה מהמקום של התאחדות התעשיינים, המספרים של הדרושים לצורך העניין הם ארבע ספרות, זה גם לא מגיע ל-10,000.
גן אליהו: בשלב הזה של הקורונה כן, לא מגיע ל - - -
עפר שלח: בטווח הטיפה היותר ארוך, בניצול ההזדמנות, לכמה זה יכול להגיע?
גן אליהו: זה דווקא יהפוך את המצב למצומצם יותר.
גן אליהו: מה שקורה בעולם שכמות העובדים בתעשייה יורדת.
גן אליהו: מאוד חשוב להבין את זה.
גן אליהו: לכאן צריך לכוון את הנקודה.
גן אליהו: המיכון מתקדם, התעשייה מתקדמת, אבל הטכנולוגיה משתפרת.
גן אליהו: מה שיקרה כרגע ומה שקורה בעולם, ותקראו דוחות מגרמניה, זה שכמות העוסקים בתעשייה יורדת, אבל ההכשרה שצריכים לעבור אותם מועמדים או עובדים היא הרבה יותר גבוהה, והשכר שלהם הרבה יותר גבוה.
גן אליהו: זו הנטייה הטבעית לאן שזורם העולם.
ללי דרעי: השאלה מה קורה בשירותים ובמסחר.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אברהם פליישון מג'וינט ישראל.
עפר שלח: תספר לנו על החלק שלכם בכל הסיפור.
אברהם פליישון: קודם כול, ג'וינט ישראל-תבת זו שותפות של זרוע העבודה ושל ג'וינט ישראל בפיתוח שירותים חברתיים בתחום התעסוקה.
אברהם פליישון: בין היתר עסקנו מ-2006 בהקמת מרכזי תעסוקה לחברה הערבית, לחברה החרדית, תוכניות תעסוקה ליוצאי אתיופיה, לאנשים עם מוגבלויות – למגוון אוכלוסיות בפריפריה הישראלית.
אברהם פליישון: בשנים האחרונות אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם האגף להכשרה מקצועית, כדי לקדם ידע ומודלים חדשניים, שהם צריכים תמיכה בהם.
אברהם פליישון: דוגמה לפעילות הזאת היא מודל סטארטר שפיתחנו ביחד עם האגף, מודל שאנחנו מאוד מאמינים בו, והתחלנו ביחד עם ההנהלה של הזרוע בסיור בשוויץ, ובנינו את זה ביחד עם התפיסה השוויצרית.
אברהם פליישון: מודל טאלנט דיגיטלי, עוד מודל שהאגף אגב הטמיע.
אברהם פליישון: כל המודלים האלה זה מודלים שהאגף מפעיל, האגף מוביל היום, אנחנו רק תמכנו בפיילוטים שלהם.
אברהם פליישון: מודל טאלנט דיגיטלי הוא מודל שיותר מותאם לכל תחומי הדיגיטל וההייטק, תחומים שמשתנים תכופות.
אברהם פליישון: בנוסף, אנחנו עובדים עם האגף לשלב את כל הנושא של כישורים בעולם עבודה משתנה בתוכניות הלימוד של האגף.
אברהם פליישון: זה מהלך חשוב, כי בסוף אנחנו רוצים שבתוכניות הלימוד יהיו גם דברים כלליים, שיאפשרו לאנשים להתמודד עם השינויים בשוק העבודה, ולא רק מיומנויות ספציפיות להכשרות.
אברהם פליישון: בנוסף, בספטמבר שעבר היינו ביחד עם צוות מהאגף, עם הזרוע, בדנמרק, בהולנד, בשיתוף עם ה-OECD ללמוד מודלים מתקדמים בעולם ואיך אפשר לעשות את הדברים יותר יעילים, בהתאם לרפורמות שאגף התקציבים והנהלת האגף מקדמים.
עפר שלח: למה מדינת ישראל צריכה לעשות את זה עם הג'וינט?
אברהם פליישון: קודם כול, זו שאלה טובה.
אברהם פליישון: בגדול, לג'וינט ישראל יש שותפויות עם מספר משרדי ממשלה שבהם הוא מסייע לממשלה סביב נושא של חדשנות.
אברהם פליישון: הממשלה נעזרת בשותפויות האלה של הג'וינט ושל היהדות בצפון אמריקה לבנות ביחד מודלים חדשניים בצורה גמישה, בעבודה על פיילוטים של שלוש עד ארבע שנים, שבהם היא בוחנת את הדברים, בונה את הדברים, ואז מקץ שלוש עד ארבע שנים היא מטמיעה אותם במסגרתה בצורה עצמאית ומפעילה אותם לאורך זמן.
אברהם פליישון: אבל בתקופה הזאת השותפות עם הג'וינט מאפשרת גמישות מסוימת שהיא יותר מורכבת לעשייה במכרזים גדולים ומרכזיים של הממשלה, כשבתוך הגמישות הזאת הם יכולים לעצב את השירות, ללמוד אותו ולתקן אותו, כך שכאשר הם יוציאו את המכרזים הרחבים שלהם, הדברים יהיו הרבה יותר מדויקים עבורם ועבור האזרחים.
עפר שלח: אמרת שהתחלנו – ואני מכיר חלק מהדברים, בעיקר דברים שנוגעים לאוכלוסייה החרדית – התחלתם לעשות את זה בפריפריה וכן הלאה.
עפר שלח: כמה מהפעילות שלכם עכשיו מוכוונת התמודדות עם המצב הנוכחי?
אברהם פליישון: עברנו המון שינויים, אנחנו מאוד ממוקדים בנושא הזה.
אברהם פליישון: אנחנו מקווים בקרוב להתחיל ולקדם גם תוכנית בשיתוף עם הזרוע סביב נושא החירום, ולקדם גם שם שילוב של גופים חדשים, שלא פועלים היום בתחומים של הכשרה מקצועית ושל תעסוקה, ולהכניס אותם לשוק הזה, כי השוק הוא לא שוק ענק, זה שוק של גופים קיימים.
אברהם פליישון: אנחנו מאוד ממוקדים בנושא החירום.
עפר שלח: נמצא איתנו ידיד המחלקה, אביעד שוורץ מאגף התקציבים?
עפר שלח: אביעד, תביא כסף.
עפר שלח: נקב ניצן ממרוד במספרים.
עפר שלח: אני שוב אומר: ברור לכולם שהמספרים משתנים לפי ביקוש והיצע וכן הלאה, אבל איך אתם רואים את זה ומה מוקצב לצורך העניין, לא רק להתמודדות עם בעיית האבטלה הקיימת, שכאמור כמו שגם אמרו לנו, ואני לא מפיל את זה עליך, מדיניות החל"ת לא עוזרת לה, אלא באמת כדי לשנות את שוק ההכשרות במבט צופה פני עתיד?
אביעד שוורץ: קודם כול, דווקא בהיבט ההכשרות אולי מדיניות החל"ת כן עוזרת, כי אנשים שעושים הכשרה מקצועית זכאים לדמי אבטלה בזמן ההכשרה, ואז זה כן מעודד אותם.
אביעד שוורץ: למרות שהם לא מחפשים עבודה בזמן החל"ת, הם עדיין זכאים לדמי אבטלה.
אביעד שוורץ: יש להם הכנסה תוך כדי ההכשרה, שזה דווקא דבר שמתמרץ בהיבט הזה.
אביעד שוורץ: חוץ מזה, כמו שעלה פה לא מעט, נראה לי מאנשים שונים, נעשים מהלכים לשיפור מערך ההכשרה המקצועית, גם דברים שעלו בדוח ועדת התעסוקה 2030 וגם דברים נוספים, יש פה גופים נוספים, תוכניות נוספות.
אביעד שוורץ: בסוף המטרה שלנו היא לא סתם לסמן וי: עשינו הכשרה, בן אדם עשה משהו, ובסוף עובד במשהו אחר, כי אז כנראה מה שעשינו לא עזר יותר מדי לבן אדם בהמשך.
אביעד שוורץ: ורואים את זה בהכשרות עבר, כשיחסית אחוז גבוה מבוגרי ההכשרה, גם אם הם השתלבו בעבודה, הם השתלבו בעבודה שהיא בתחום אחר מתחום ההכשרה.
אביעד שוורץ: זה תלוי כמובן בתחומים ובדברים, יש שוני, אבל זה משהו שנותן לנו אור על הזווית הזאת שחשוב לשים לב אליה.
אביעד שוורץ: לכן מה שעלה בדברים שיש צורך בשיפור המערך.
אביעד שוורץ: ואכן אני חושב שפעולות שנעשות עכשיו למצוא עבודה במקומות נוספים, הכיוון הזה הוא באמת כיוון חיובי וטוב, ואנחנו איתו.
אביעד שוורץ: אנחנו נמצאים בקשר עם הגופים השונים לגבי הדברים.
אביעד שוורץ: יש תוכניות שכבר יצאו, אפילו יש תקציב שהוא בבסיס למפעלים לנצל, שעדיין לא כולו נוצל מעבר לתקציב חדש שהוא מתקציבי הקורונה.
אביעד שוורץ: אני ארחיב עוד את המבט.
אביעד שוורץ: מעבר להכשרות שנעשות בגופים שדיברו פה, יש פרויקטים, חלק הוזכרו, למשל דרך שירות התעסוקה זה לתעשייה, יש גם ברשות החדשנות הכשרות למפעלים, בעיקר למקצועות ההייטק, בטווח רחב של מקצועות ההייטק.
אביעד שוורץ: אנחנו מנסים גם לעודד אנשים להכשרה שהיא אפילו מעבר להכשרה המקצועית, נקרא לזה "היותר קצרה", אלא להכשרות בין אם זה לימודי הנדסאים וגם לימודים לתואר ראשון, גם שם להגדיל - - - למקצועות נדרשים במשק.
אביעד שוורץ: בסופו של דבר זה יתרום לאותם אנשים, בעיקר לצעירים שכיום אולי לא ימצאו עבודה בגלל המצב של שוק העבודה, אבל בעוד שנתיים-שלוש, כשהם יסיימו את הלימודים, הם כבר יגיעו לשוק העבודה כשהם מוכנים יותר ועם מקצועות דרושים במשק.
עפר שלח: אולי אתה יכול לתת לנו את מספרי המקרו של המקרו.
עפר שלח: כמה אנשים עברו דרך המכונה הזאת של הכשרה מקצועית על כל סוגיה?
עפר שלח: ואם אתה יכול, כמה אנשים מהם עובדים?
עפר שלח: אם אתה יודע.
אביעד שוורץ: קודם כול, כנראה שעל הכול אני לא יודע.
אביעד שוורץ: חשוב לציין שלא מעט מההכשרות, גם הכשרות שנעשות בפיקוח משרד העבודה, נעשות על ידי אנשים פרטיים, ויש לנו ללא ספק עוד הרבה הכשרות שאנשים עושים ללא התערבות הממשלה בתחום, מן הסתם אני מכיר אנשים למשל בתחום ההייטק.
אביעד שוורץ: יש הכשרות בתחום ההייטק, שהן לא ממומנות על ידי המדינה בשום צורה.
עפר שלח: אני מדבר על מה שעובר דרככם.
אביעד שוורץ: לגבי המספרים אני צריך לעשות בדיקה כי זה מגופים שונים ולא הכול עבר ישירות דרכי.
אביעד שוורץ: למשל, להגדלת כמות הסטודנטים במקצועות נדרשים הוקצו 70 מיליון, משהו שכבר עבר ויקרה במהלך התקופה הקרובה.
אביעד שוורץ: חוץ מזה, ברשות החדשנות זה מספרים שאני צריך לבדוק, כי אני לא עובד ישירות מולם.
אביעד שוורץ: לזרוע העבודה למשל הוקצו 45 מיליון שוברים, חלקם כבר הוקצו בפועל לאנשים, ואולי זרוע העבודה – ניצן יוכל להגיד מספר, כמה כבר קיבלו בפועל שוברים, כמה ניצלו אותם.
אביעד שוורץ: אני יכול לעשות את הבדיקה - - -
עפר שלח: הוא אמר 1,275 שוברים.
עפר שלח: דווקא את המספר הזה קיבלנו.
עפר שלח: אני לא יודע כמה זה בכסף, אבל 1,275 שוברים, שזה לא מתקרב לדעתי ל-75 מיליון.
ללי דרעי: אדוני היושב-ראש, ב-2018, זרוע העבודה, האגף להכשרות מקצועיות, הכשיר 14,000 אנשים.
ללי דרעי: זהו.
ללי דרעי: לכל השנה.
ללי דרעי: כרגע הוחלט במרץ להקצות קופסת קורונה של 750 מיליון שקל לנושא ההכשרות המקצועיות.
ללי דרעי: תקן אותי אם אני טועה, אביעד.
ללי דרעי: אולי השתנו המספרים, אבל זה נראה לי המספר.
עפר שלח: זה נראה לי לא מחובר בכלל למה ששמענו עד עכשיו.
ללי דרעי: 750 מיליון עד יוני 2020.
אביעד שוורץ: לכן אני אומר שזה נוגע לתחום ההכשרות שנקרא לזה ה"הכשרות הרחב", לא רק להכשרות - - - זה גם לתואר - - - גם לתגבור פעילות, למשל בשירות התעסוקה, כשעובדים מול דורשי העבודה, גם לתגבור הכשרות מקצועיות, גם להיבטים נוספים, כמו שאמרנו, במערכת ההשכלה הגבוהה, רשות החדשנות, גם לעודד תעסוקה דרך מסלולי תעסוקה במשרד הכלכלה - - -
ללי דרעי: המדינה בכל שנה משקיעה 5.5 מיליארד באקדמיה.
ללי דרעי: 5.5 מיליארד רק על שכר לימוד של סטודנטים שהולכים לאקדמיה.
ללי דרעי: אני מנסה להבין, מתוך ה-750 מילון, אם אתה אומר לי שחלק מאוד מאוד גדול הולך למי שכבר היה באקדמיה או שאתם מעודדים אותו ללכת לאקדמיה, אז מה קורה עם 60% מהאוכלוסייה במדינה שבכל שנה לא בוחרת באקדמיה, כי היא לא רוצה, כי היא לא יכולה.
ללי דרעי: אני רוצה להבין כמה כסף בסופו של דבר יושקע באנשים שלא הולכים לאקדמיה, עוד פעם, כשיודעים שהמדינה משקיעה 5.5 מיליארד בשכר לימוד.
עפר שלח: אין קשר בין המספרים האלה.
עפר שלח: המדינה צריכה להשקיע באקדמיה והיא צריכה להשקיע - - -
ללי דרעי: אין בעיה שהיא משקיעה באקדמיה.
ללי דרעי: אני אומרת שאם ההכשרות המקצועיות - - -
אביעד שוורץ: יש פה דברים שצריכים להיות בהסתכלות יותר רחבה.
אביעד שוורץ: בסופו של דבר, אני רוצה לדעת כמה אנשים עוברים הכשרה והכשרה כמה שיותר איכותית.
אביעד שוורץ: פחות אכפת לי אם זה קורה במקום א', מקום ב' או מקום ג', כל עוד התוצאה טובה.
אביעד שוורץ: אם במדינות אחרות בעולם יש פחות אנשים באקדמיה ויותר בהכשרה מקצועית, ואצלנו יותר באקדמיה ופחות בהכשרה מקצועית, זה לא בהכרח דבר רע כמדינה.
אביעד שוורץ: גם יש גם אנשים שלא יעשו בכלל שום הכשרה, כמו אנשים שעובדים במקצועות שלא דורשים הכשרה, עצמאים בתחומים מסוימים שלא דורשים הכשרה מקצועית.
אביעד שוורץ: זה בסדר ולא צריך גם לדחוף, דובר פה קודם לעשות הכשרה - - - רק כדי להגיד שעשינו הכשרה, למרות שלא תרמנו פה איזה ערך מוסף לעובד או למעסיק.
אביעד שוורץ: מתי ואיך לעשות את ההכשרות שייתנו את הערך המוסף לאנשים?
אביעד שוורץ: מבחינתנו כל הדברים טובים.
אביעד שוורץ: אם נצליח להגדיל את כמות הסטודנטים באקדמיה, זה גם טוב, אם זה במקצועות דרושים, וזה תורם להם ותורם למשק, זה דבר טוב גם אם לא קוראים לזה "הכשרה מקצועית" כמו שאת מתארת אותה.
אביעד שוורץ: אבל ברור שאנחנו - - - גם להכשרות מקצועיות.
עפר שלח: אני מקבל לגמרי.
עפר שלח: לתקציב 2021, שאנחנו עוד לא מכירים ועוד לא יודעים אם יבוא בכלל, אבל לצורך הספציפי הזה של הכשרה מקצועית לאנשים, שאתם מקווים שהיא תוביל להשמה בשנת 2021, אתה יוכל לתת לי plug number של הכסף שיועד?
אביעד שוורץ: אני לא יכול לתת plug number, אבל כמו שאמרת, זה מחולק לשניים.
אביעד שוורץ: יש תקציב שנקרא לזה "יותר בבסיס", ותלוי מה יהיה בסוף עם תקציב 2021, שאנחנו עוד לא יודעים, ואת התקציבי, שהוא מעבר, שהוא - - - בקופסאות קורונה, שגם שם מיועדים מאות מיליוני שקלים עבור הכשרה מקצועית.
אביעד שוורץ: זה תוספת על מה שקיים בבסיס.
אביעד שוורץ: זה יהיה ברמת המאות מיליוני שקלים.
אביעד שוורץ: זה יותר ממה שהיה קיים בשנים האחרונות.
ללי דרעי: אני רק רוצה לחדד את השאלה שלי, שיבינו.
ללי דרעי: הרוב המכריע של המובטלים כיום הם אפילו ללא תעודת בגרות.
ללי דרעי: להפנות אותם לאקדמיה - - -
עפר שלח: ללי, עם כל הכבוד, אני לא מקבל את החיבור.
עפר שלח: המדינה משקיעה באקדמיה, כי האקדמיה - - -
ללי דרעי: זה מעולה להשקיע באקדמיה.
ללי דרעי: אין לי שום בעיה להשקיע באקדמיה.
ללי דרעי: אני רק אומרת שאם הכסף של ההכשרות המקצועיות, שהוא לא מיועד למי שיכול ללכת לאקדמיה, גם ילך לאקדמיה, אז מי ייתן כסף למי שלא הולך לאקדמיה?
עפר שלח: צריך לתת מספיק כסף – ואני לא חושב שיש בינינו ויכוח – כדי להכשיר אנשים לעולם העבודה, וברור שאנשים שלא עוברים דרך המסלול האקדמי, שאגב חלק גדול ממנו ספק אם הוא רלוונטי לעולם העבודה, צריך לתת להם מספיק כסף.
עפר שלח: אני בכלל לא קושר את זה למספר שנותנים או לא נותנים לאקדמיה.
עפר שלח: לאקדמיה נותנים, כי האקדמיה היא אינטרס של מדינת ישראל, שלאנשים תהיה השכלה, כי זה הופך אותם בין השאר – גם מי שלמד במדעי הרוח, ואחר כך פותח עסק כלשהו, יעשה את העסק יותר טוב כי הוא למד במדעי הרוח.
עפר שלח: זה אינטרס מדינתי.
עפר שלח: אנחנו מתחברים במקום שבו צריך לתת מספיק כסף כדי שאנשים שלא באים דרך מסלול של השכלה פורמלית, יהיו להם כישורי עבודה.
עפר שלח: על זה אין ויכוח בכלל.
ללי דרעי: לגמרי.
עפר שלח: אני מסכם.
עפר שלח: זה באמת על קצה המזלג.
עפר שלח: דבר אחד, אני רושם בשביעות רצון את זה שמשרד מבקר המדינה יעסוק בנושא הזה.
עפר שלח: בעיניי, עם ובלי קשר למשבר הקורונה, זה מהנושאים החברתיים והכלכליים הכי חשובים שעומדים לפתחנו, כי הוא באמת לא רק כלכלי, הוא חברתי – הסוגיה מי יעבוד, איך יעבוד.
עפר שלח: ופה אני לגמרי מתחבר לדברים שלך, ללי, ובעולם החדש הפערים בין מי שיהיו לו משאבים ויכולת להכין את עצמו לעולם הזה יהיו פערים הרבה יותר גדולים.
עפר שלח: זה דבר עצום.
עפר שלח: אני באמת רואה במשבר הקורונה הזדמנות.
עפר שלח: הוא פקח את העיניים של כולם.
עפר שלח: הוא יצר צורך מיידי שצריך להסתכל עליו גם בהיבט המיידי וגם קדימה.