GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני ז'ורנו: אנחנו חושפים אותו בכנסים, לא מזמן היה כנס בהשתתפות אלפי מורים בו חשפנו את המסמך ושוב, גירינו, הצענו כל מיני טיפים לעבודה עם המורים האלה, אנחנו ביוזמת לשכת המדען הראשית יזמנו מחקרים בדיוק בשביל זה, ממש בימים אלה מסתיים מחקר שנעשה באוניברסיטת תל אביב במעבדה להפרעת קשב, בהובלתה של פרופ' לילך שלו מבורך, כדי לבדוק את היישום וגם לבדוק מה קורה עם התלמידים האלה בעת הזאת, מהם הגורמים שיכולים לנבא למידה טובה יותר של התלמידים האלה, מה יכול לעזור להם.
דני ז'ורנו: נעשות המון פעילויות.
דני ז'ורנו: בגלל הזמן ציינתי את העיקריות אבל בוודאי זה לא ה דבר היחידי והפיתוח המקצועי שאנחנו עושים, כל יחידה של פיתוח מקצועי התאמנו אותה בדיוק בשביל התלמידים האלה.
דני ז'ורנו: בנוסף, זה צוין בדיון בשבוע שעבר בוועדה של זכויות הילד, הנושא של הכשרה, כי שם התבקשנו להכין מידע בעניין הזה.
דני ז'ורנו: הכשרת מורים, היום הכשרת פרחי הוראה כוללת בתכנית הליבה שהיא מחויבות לכל מכללה ומוסדר אקדמי, גם הכשרה בנושא עבודה עם תלמידים עם לקויות למידה והפרעת קשב.
דני ז'ורנו: זה לגבי פרחי הוראה.
דני ז'ורנו: לגבי מי שנמצא כבר במערכת החינוך, אתם יודעים שהשנה בגלל הקורונה כל המורים מחויבים לקורס של 30 שעות, מתוכן 12 שעות בנושא של התאמה טכנולוגית לעת הזו בהקשר של עבודה עם תלמידים, ותלמידים עם לקויות למידה והפרעת קשב בפרט.
דני ז'ורנו: אז יש המון פעילויות שנעשות, אני ציינתי ממש על קצה המזלג את העיקריות אבל יש עוד הרבה מה לעשות בעניין הזה.
דני ז'ורנו: גם לגבי האמירה שלך, איריס שני, על מורים שלא קיבלו הכשרה, אני מבקשת לומר את הדברים האלה בזהירות .
דני ז'ורנו: אנחנו יושבים בכנסת, הדיון מצולם, זה קצת לדעתי וסליחה שאני אומרת, חסר אחריות להגיד אמירה כזאת, כי המציאות היא אחרת לגמרי.
דני ז'ורנו: אז אני ממש מוחה ומבקשת את זה לפרוטוקול.
דני ז'ורנו: לגבי ההתאמות אני אשמח שתעבירו את רשות הדיבור ללילי טלדן.
עפר שלח: את אמרת לנו לגבי סוגיית ההטמעה, ציינת תשומות.
עפר שלח: 'דיברנו, עשינו, הראינו'.
עפר שלח: האם יש בבקרה בכלל של מערכת החינוך וספציפית לזה גם מי שבודק מה ירד מזה, כי אם בסופו של דבר המסמך הזה שאת מדברת עליו וגם גורמים שהם בתוך העסק הזה לא מכירים אותו, אז לא יצא לנו הרבה מהמסמך שאני שומע רק דברים בשבחיו.
עפר שלח: האם יש יחידת בקרה שגם מדגמית או בצורה כזו או אחרת, בודקת שאכן המנהל או המורה בקצה קיבל את המסמך ה זה, מבין אותו ומטמיע אותו?
דני ז'ורנו: אני אגיד בזהירות, אני לא רוצה לדבר במונחים מאוד מאוד כלליים כי יש בזה סכנה.
דני ז'ורנו: אנחנו רק בתחילתו של חודש נובמבר, עוד לא עבר מספיק זמן בשביל לבדוק את זה.
דני ז'ורנו: אנחנו כרגע עסוקים בעיקר בהטמעה, בעיקר בהפצה, בעיקר בהנחלת הידע לציבורים כמה שיותר רחבים, אנחנו עוד לא בשלב של סיכום הסיפור הזה.
דני ז'ורנו: אנחנו בעיצומו של תהליך.
דני ז'ורנו: אז בוא נחכה להמשך השנה או לסוף השנה ונחשוב איך אנחנו נבדוק, עד כמה זה הוטמע בשטח.
דני ז'ורנו: בזהירות אני אומרת, זה קצת מוקדם מדי.
דני ז'ורנו: כרגע עיקר הפעילות שלנו היא להפיץ את הידע הזה.
עפר שלח: עם כל הכבוד, אנחנו בשנת הלימודים השניה של הקורונה.
עפר שלח: לא התחלנו את זה ב-1 בספטמבר השנה.
עפר שלח: אני מניח שאתם מתמודדים עם הסוגיות האלה גם משנת הלימודים הקודמת.
דני ז'ורנו: המסמך הופץ במאי.
דני ז'ורנו: שנת הלימודים הסתיימה ביוני.
דני ז'ורנו: בואו, נכון שא נחנו בשנה השניה, אבל לא דומה העבודה בסוף שנה שעברה, כשחשבנו, ותיכף מסתיימת שנת הלימודים, והסגר וכל מה שהיה, לבין עכשיו כשאנחנו מבינים שזאת שגרה שאיתה אנחנו מתמודדים מהיום הראשון עוד לפני כן, באוגוסט, בכל הפעילות של לקראת שנת הלימודים, של הכשרה מקצועית שנעשית לקראת שנת הלימודים, נעשו המון פעולות אבל אני חושבת שזה יהיה אפילו קצת מנותק להגיד שאנחנו כבר יודעים ש-X אחוזים מכלל המורים כבר למדו והטמיעו את זה.
דני ז'ורנו: אני עוד לא שם.
דני ז'ורנו: תשאל אותי בסוף השנה, אני מקווה שאוכל לתת לך את המידע הזה.
דני ז'ורנו: כרגע - - - הפצה והטמעה.
עפר שלח: אני חושב שהידיעה ששנת הלימודים תשפ"א תהיה בסימן הקורונה הייתה גם במאי.
עפר שלח: דבר שני, אני אומר את זה כי בסוף אם לא נגיע לזה שיחידת הקצה המורה או המנהל תהיה ערה לזה ותיישם את זה, אז כל המאמצים החיוביים שלכם היו לשווא.
עפר שלח: אני מבקש בשלב הזה להעלות את לילי טלדן ולקבל תשובה לסוגיית ההתאמות.
לילי טלדן: בוקר טוב, שלום לכולם.
לילי טלדן: לגבי השאלה הספציפית של ההתאמות, מדי שנה אנחנו מפרסמים את המועד האחרון להחזרת תשובות למועד חורף וזה לא משהו חדש.
לילי טלדן: השנה פרסמנו את זה ב-1 לנובמבר.
לילי טלדן: בעקבות הסגר השני הייתה דחיה קלה, כל התשובות יצאו עד ה-7 לנובמבר, אין בית ספר שלא קיבל תשובות למועד חורף.
לילי טלדן: לגבי מועד קיץ אנחנו עדיין בעיכוב בעקבות תקציב ממשלה והשלכה לגבינו, אבל זה נמצא בעיצומו של תהליך.
עפר שלח: בניגוד למה שאמרה אודליה ואולי היא פשוט עדיין לא קיבלה את זה מבית הספר, לטעמכם המצב שאמור להיות זה שכל בית ספר בארץ יודע את ההתאמות לגבי כל תלמיד לבחינות מועד החורף, זאת אומרת לסבב הבגרות הקרוב.
לילי טלדן: חד משמעית כן.
לילי טלדן: אני עשיתי את הבדיקה האחרונה ואם יש מקרה אחד או שניים שיש בעיה איתו אני אשמח לשמוע.
לילי טלדן: עשינו בדיקה בכל המחוזות ביחד עם התקשוב וראינו שכל התשובות יצאו ללא יוצא מן הכלל, בשמונת המחוזות.
לילי טלדן: כולל המחוז החרדי שנפתח השנה.
עפר שלח: האם ההתאמות האלה – ואני מקווה שאני שואל שאלה נכונה כי אני לא מכיר כל כך את הנושא – הן מותאמות קורונה, זאת אומרת לוקחות בחשבון את כל מה שנגזר מהמצב הנוכחי שכאמור נמשך מאמצע שנת הלימודים הקודמת בגלל המגבלות שמטיל עלינו סיפור הקורונה?
לילי טלדן: אני אעשה קצת סדר.
לילי טלדן: קורונה לא גורמת ללקות למידה ולא להפרעת קשב.
לילי טלדן: יש לנו את ה - - - לתת את ההתאמות לתלמידים עם לקויות למידה ולעבוד על הפן המקצועי ועל הפרעת קשב.
לילי טלדן: יחד עם זאת, מצב כזה כן יכול להעצים את הקושי, אז כמובן שזה נלקח בחשבון.
לילי טלדן: הוועדות הונחו, כל הפסיכולוגים, כל היועצים, כל המפקחים שיושבים בוועדות הונחו על ידינו כיצד לנהוג במקרה החריג הזה, מה שאנחנו ביקשנו זה להגיש בקשות שמתבססות על מה שקיים, הבקשות הוגשו ביוני, כשבעצם באמתחתו של כל בית ספר היה חומר גם אם לא היה ממארס עד יוני, היה עד מארס.
לילי טלדן: זאת אומרת של כיתה ט', של כיתה י', תעודות, מסמכים מבחנים שהיו כדוגמה, וגם אם לא היו כתיבה של הילד, ההיסטוריה שלו, בדרך כלל אף ילד לא נולד בכיתה י' עם הפרעת קשב, אז אנחנו מבינים את התמונה - - -
עפר שלח: את יכולה לתת לי דוגמה ספציפית אחת להתאמה, ואני מבין שאני שואל אותך שאלה תיאורטית, אבל להתאמה שבימים רגילים המשמעות שלה הייתה למשל עוד חצי שעה בבחינה או עוד דבר כזה או אחר, והיום היא אחרת כי אתם מבינים שהתלמיד הזה בשנה האחרונה ללימודיו לפני שהוא ניגש לבגרות למעשה היה בתנאי קורונה ולא בתנאים רגילים?
לילי טלדן: לא.
לילי טלדן: אז נעשה הפרדה, שוב, יש את האישור להתאמות.
לילי טלדן: אני קודם רוצה לומר עוד מיתוס אחד, שלא כל ילד עם לקות למידה גם אם באבחון הוכח שיש לו לקות למידה, וכל ילד עם הפרעת קשב שהוכח באבחון שיש לו הפרעת קשב, עדיין לא אומר שהם לא יכולים ללמוד ולא יכולים להתמודד, ועדיין לא אומר שיש הפרעת למידה.
לילי טלדן: יש ילדים שיכולים להסתדר גם בלי התאמות, אז לא הייתי עושה עסקת חבילה.
לילי טלדן: אנחנו בכלל לא במקום שאנחנו מסתכלים על לקות למידה או הפרעת הקשב כמו שהאבחון מציג אלא אנחנו מסתכלים הערכה של התלמיד, הערכת תפקוד הלמידה ביחס כולל בהיבט רחב מאוד שבכללותו נלקחים גם ממצאי האבחון.
לילי טלדן: אז יש הרבה ילדים שיש להם יכולות לאכוף אינטואיטיבית, יש ילדים שיש להם יכולות לאכוף רק בעזרת הטיפול התרופתי ויש כאלה עם הארכת זמן, יש כאלה שהפסקה מספיקה להם וכולי.
לילי טלדן: לכן לא הייתי ממהרת לעשות עסקת חבילה, אולי זה גם המקום להגיד שלא הייתי ממהרת להחריג אותם - - -
עפר שלח: שאלה אחרונה בשלב הזה - - -
לילי טלדן: רגע, לשאלה שלך, אנחנו הוצאנו מסמך ביחד עם אגף הבחינות שמתייחס להתאמות לבגרויות קיץ שהיו ולהתאמות לבגרויות חורף.
לילי טלדן: התהליך לבגרויות נעשה לא רק לילדים עם התאמות, נעשה בכלל באופן כללי.
לילי טלדן: נעשה מיקוד.
לילי טלדן: וילד שקיבל מיקוד בבחינת הבגרות לא בגלל שיש לו התאמות, הוא לא יקבל גם את הניקוד.
לילי טלדן: אז הוא מקבל גם את המיקוד שהמשרד עשה, גם את ההתאמות שלנו ויש חלק מהבגרויות שיש התייחסות מודולרית, אנחנו בודקים את הבחינה באופן שונה עם ניקוד יותר גבוה, זה מפורסם, אנחנו פרסמנו את זה באגף שלנו ואפשר לראות את זה גם על מועד חורף.
לילי טלדן: הייתי מוסיפה משהו בכלל על השיח הכללי כאן - - -
עפר שלח: לילי אני מתנצל, יש לנו 17 דקות לדיון ואני לא יכול להאריך אותו, אז את הדבר הכללי נשמור להזדמנות אחרת.
עפר שלח: אני פונה שוב לדני ז'ורנו בבקשה.
עפר שלח: אעלה סדרה של דברים ואבקש תשובה עליהם.
עפר שלח: הראשון שבהם זו סוגיית הסמכות לבתי הספר, ונקרא לזה חופש הפעולה, דרגת החופש שיש לבית ספר בסופו של דבר להתמודד עם הסוגיה הזאת, ששוב, בית הספר יודע מי הם התלמידים עם הפרעות קשב, כמה חופש יש להם לטפל בזה עצמאית.
עפר שלח: סוגיה נוספת זו סוגיית המורה המלווה, מה שהעלה אודליה, של היכולת אולי להפגש בקבוצות קטנות ולתת שעות נוספות כי גם יש בתוך המערכת ובתקצוב של המערכת שעות נוספות לתלמידים האלה.
עפר שלח: והדבר האחרון, תבהירי לנו את סוגיית ההקלטות.
עפר שלח: האם מותר או אסור על פיכם וגם אל מול הסתדרות המורים, כי שמענו שהסתדרות המורים מתנגדת להקליט שיעורים שניתנים בזום.
דני ז'ורנו: נתחיל עם האוטונומיה.
דני ז'ורנו: לבתי הספר יש אוטונומיה ולבתי הספר יש את הדרך ואת הידע איך לחלק את המשאבים ואיך להקצות את המשאבים, זה יכול להיות בגלל תלמיד עם הפרעת קשב, זה יכול להיות בגלל תלמיד עם בעיה משפחתית, בעיה אישית או כל סיבה אחרת.
דני ז'ורנו: בשביל גם קיימות השעות הפרטניות, אז התשובה היא כן, חד משמעית יש אוטונומיה ומנהל טוב, ואני חושבת שרוב המנהלים הם מנהלים טובים מאוד, יכולים לעשות את העבודה הזאת.
דני ז'ורנו: בין היתר גם להקצות את הנושא של מורה מלווה, שאני חושבת שנורית הציעה את זה.
דני ז'ורנו: גם במסמך שלנו זה כתוב וזה לא במקרה כתוב, כי אנחנו חושבים שדווקא התלמידים האלה זקוקים לפעמים ליחס היותר אישי, ליחס היותר אינטימי עם דמות בוגרת, אז זה בהחלט אפשרי.
דני ז'ורנו: אני רואה תוך כדי את התגובות בצ'ט, אז זה שבבית ספר X זה לא נעשה, זה עדיין לא מעיד על כלל המערכת.
דני ז'ורנו: אז בואו, כמטה אנחנו מדברים מה ההנחיה או מה המדיניות בעניין הזה.
עפר שלח: את אומרת אם בבית ספר X זה לא נעשה, יפנו המורים לבית הספר X.
עפר שלח: זאת אומרת מבחינת
עפר שלח: כם כמשרד חינוך לבית הספר יש את האוטונומיה בדבר הזה להפעיל את המשאבים שיש לו כדי לתת טיפול יותר פרטני לילדים עם הפרעות קשב?
דני ז'ורנו: אם יש בעיה, תמיד יש מעל את מנהל בית הספר.
דני ז'ורנו: אם יש בעיה כלשהיא אפשר לפנות למפקח, אפשר לפנות למחוז.
דני ז'ורנו: ואפילו לפעמים זה גם מגיע למטה.
דני ז'ורנו: אבל הכלל הוא שלמנהל יש את האוטונומיה להקצות את המשאבים בהתאם לשיקול דעתו המקצועית.
דני ז'ורנו: ושוב, צריך לקחת בחשבון, יש עוגה אחת שאותה צריך לחלק, אז אם ילד מסוים לא מקבל בבית ספר מסוים, יכול להיות שיש שם ילדים עם צרכים הרבה יותר קשים או מעמיקים.
דני ז'ורנו: מקרה פרטי אפשר לבדוק באופן פרטי, אבל זאת ההנחיה הכללית.
דני ז'ורנו: לגבי סוגיית ההקלטות, אני רוצה לתקן.
דני ז'ורנו: בימים אלה מתגבשת המדיניות, אני מאמינה שבקרוב תתקבל החלטה בעניין הזה.
עפר שלח: כרגע מותר לי להקליט או לא?
עפר שלח: אני תלמיד עם הפרעת קשב.
עפר שלח: מותר לי להקליט או לא?
דני ז'ורנו: כפי שאני אומרת, אמור לצאת חוזר מנכ"ל בנושא הזה.
דני ז'ורנו: אני גם לא המוסמכת, הקלטה זה משהו הרבה יותר רחב מאשר תלמידים עם לקויות למידה או עם הפרעת קשב, ייצא חוזר מנכ"ל שיבהיר את מדיניות המשרד בנושא הזה.
עפר שלח: אני גוזר מזה שהתשובה היא לא.
עפר שלח: אני גוזר מזה שהתשובה היא לא 'לא' מדני ז'ורנו, אלא שאני מסתכן, לצורך העניין, כרגע אם אני עושה את זה, כי אין לי אישור ממשרד החינוך.
עפר שלח: ולעומת זאת אומרת הסתדרות המורים '
עפר שלח: עלינו זה לא מקובל' ואז מורה שמישהו ישלוף משהו מתוך איזה שהוא שיעור מוקלט שלו, התלמיד מסתכן כי אין לו אישור ממשרד החינוך.
דני ז'ורנו: קודם כל אנחנו משרד חינוך ולא הסתדרות המורים.
דני ז'ורנו: אז ברור שזה צריך להגיע להידברות ולהסכמה עם הסתדרות המורים.
דני ז'ורנו: התשובה היא לא לא ולא כן.
דני ז'ורנו: התשובה היא שזה בתהליך ובימים הקרובים או בשבועות הקרובים תצא הודעה מסודרת בעניין הזה.
עפר שלח: כי שוב, כמו שעלה בדיון בשלבים יותר מוקדמים, לסוגיית הילדים עם הפרעות הקשב זה דבר קריטי.
עפר שלח: זאת אומרת הפער בין הצורך לראות שיעור בזום מלא ולא להיות מסוגל להקליט אותו לבין לראות אותו כשאתה רואה רק את המורה ולהיות מסוגל להקליט אותו זה בין יתרון לבלתי אפשרי.
דני ז'ורנו: אני מסכימה, ולכן אני חושבת שצריכה לצאת, אנחנו שותפים בדיונים האלה, גם זה יילקח בחשבון.
עפר שלח: מאיר, אתה רוצה?
מאיר כהן: אני מצטער אדוני, כי יש ועדה אחרת, אבל היות ושלשום ערכתי זום עם 80 תלמידים, שעה וחצי, זה היה הדבר הכי טוב שעשיתי השבוע.
מאיר כהן: הסיפור הזה עולה כמעט מכל ילד עם הפרעות קשב.
מאיר כהן: יש תחושה שאין היערכות כלל וכלל.
מאיר כהן: הסיפור של הזום קשה לילדים בלי הפרעות קשב.
מאיר כהן: על אחת כמה וכמה.
מאיר כהן: אני משער שדיברתם על זה ואני לא מחדש, אבל אני רק אומר שמה שהפליא אותי ומה שממשיך להפליא אותי, זה שרק בעוד כמה שבועות אתם תיערכו לילדים האלה.
מאיר כהן: אני חושב שבפרק הזמן הזה זה היה חטא גדול לילדים.
מאיר כהן: אין לי שום ביטוי להגיד.
מאיר כהן: אנחנו בקורונה נמצאים כבר ממארס, והילדים אומרים שכל התחינות שלהם וכל הבקשות שלהם וכל השיחות שלהם, והטלפונים, לא נענו.
מאיר כהן: ומי שעם הפרעת קשב נותר עם כלום.
מאיר כהן: גם ככה דו"ח המבקר אומר שהלמידה בזום, ראינו את זה כאן, שיש לה המון המון בעיות, היא מעוררת המון בעיות, היא קשה מאוד לילדים, והיה אפשר לצפות ממשרד חינוך שאני מכיר אותו ויש בו אגב, אנשי מקצוע נפלאים, משום מה הפעם הם נרדמו בשמירה.
מאיר כהן: תחשבו על הילדים האלה, הם לא הילדים השקופים של המערכת.
עפר שלח: יש לנו ממש עוד מעט זמן ואני כבר מתנצל בפני מי שביקש לדבר ולא יוכל, כדי לשמוע איך זה נראה מהזווית של בתי הספר, נעלה את רעות תותי נאור מרשת אמית.
עפר שלח: אם את יכולה לומר איך זה נראה מהזווית שלכם, כי יש חילוקי דעות בין מי ששמענו עד עכשיו עד כמה אתם מרגישים או יכולים להיות חופשיים בסופו של דבר לתת טיפול פרטני לכל תלמיד שאתם מכירים אותו.
רעות תותי נאור: באמת זאת שאלה מצוינת ואני מודה לך על ההזדמנות.
רעות תותי נאור: אני רוצה לומר שאנחנו באמת נמצאים בגל השני של הקורונה ובין הגל הראשון לגל השני נעשתה כל כך הרבה למידה וכל כך הרבה עבודה של צוותי החינוך ולמעשה אנחנו נמצאים במקום אחר לגמרי, אנחנו יודעים הרבה יותר מה אנחנו צריכים ומה אנחנו יכולים לעשות.
רעות תותי נאור: יחד עם זאת, גמישות ניהולית אמיתית אין מספיק, ואני גם מדברת על התוכן, אבל אני גם מדברת על גמישות פיננסית כי יש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות לנצל את תקציב בית הספר בצורה אחרת כדי לתת מענה מיטבי לתלמידים שזקוקים לזה בתקופה הזאת, ואת זה אין עדיין מספיק.
רעות תותי נאור: וכל עוד אין את זה מספיק, מאוד מאוד קשה לבצע דברים שאנחנו יודעים שאנחנו צריכים.
רעות תותי נאור: אני יכולה לתת הרבה דוגמאות, אתחיל בזה שלמידה עצמאית מאוד מאתגרת גם את התלמידים בכלל כי הם לא רגילים לזה, אבל כמובן תלמידים עם הפרעות קשב, היא מחייבת תפקודים ניהוליים ברמה גבוהה, אגיד בחצי משפט למי שלא יודע – תפקודים ניהוליים זה עיכוב תגובה, תכנון והתארגנות, דחיינות, מיקוד במשימה, ארגון סביבה, בקרה, ויסות רגשי, המון דברים שאנחנו באמת צריכים כדי שהתלמידים יוכלו ללמוד לבד בלמידה עצמאית.
רעות תותי נאור: יש חשיבות גדולה מאוד בהבנת התופעה.
רעות תותי נאור: מה זה אומר הבנת התופעה?
רעות תותי נאור: שגם המורה יבין מה קורה לתלמיד, גם ההורה אבל כמובן גם התלמיד עצמו.
רעות תותי נאור: הפרעת קשב נראית אחרת לגמרי בין אחד לשני, זה כמעט כמו טביעת אצבע.
רעות תותי נאור: לכל אחד יש את הפרעת הקשב שלו ויש פה תהליך שהוא תהליך שמתחיל כבר מבית הספר היסודי, חטיבת ביניים, תיכון, תהליך של חקירה, של למידה שכל אחד בעצם - - -
עפר שלח: אני רוצה להתמקד בסוגיה מאוד ספציפית בזמן הקצר שלנו.
עפר שלח: האם אתם, את כמנהלת פדגוגיה של רשת, האם אתם מנחים את מנהלי בתי הספר בתוך הרשת הזאת והאם יש להם את הכלים בסוף לתת את הטיפול הפרטני לילד הזה, זאת אומרת מה ההנחיה שלכם ומה האמצעים והאם חסרים אמצעים שצריך להעלות את זה למעלה כדי שהרשת תקבל אותה?
רעות תותי נאור: ההנחיה שלנו ברשת אמית היא בעצם שהמנהלים עכשיו יכולים לנהל את האירוע כפי שהם חושבים וכמו שהם יודעים.
רעות תותי נאור: אנחנו נותנים להם את מה שאנחנו יכולים אבל למורים ולצוותים ולמנהלים יש את הידע שהם צריכים, יש את האפשרות להכיר את התלמידים, הם עכשיו עסוקים בלפרק את שינוי המבנה המסורתי של הכיתה, לעמוד עכשיו מול 30 תלמידים זה לא דבר שמתאים, אנחנו עובדים על 1 ל- 10, קבוצות הרבה יותר קטנות, מבוגר משמעותי שמלווה את התלמידים לאורך כל הדרך, עוזר להם בתהליך של ההבנה שלהם.
רעות תותי נאור: אנחנו עובדים עם תלמידים שמפסיקים את הטיפול התרופתי, בדיוק כמו שאודליה אמרה, יש פה תהליך מאוד אינטימי עם התלמידים ללוות אותם, צריך לזכור שמדובר גם על תלמידים שהרבה פעמים הם בסיכון מאוד גבוה להתמכרויות ולכן יש חשיבות מאוד גדולה בצוותים שמלווים אותם.
רעות תותי נאור: אנחנו עובדים עם המנהלים כמובן בכלל על הנושא הזה של הזום, איך נראית המערכת, מערכת שמועתקת - -
מאיר כהן: סליחה שאני קוטע אותך, אני רק רוצה להוסיף גבירתי - אני משער שאתם עושים כמיטב יכולת
מאיר כהן: כם - שיש נשירה סמויה של תלמידים אחרי הזום.
מאיר כהן: הראשונים בנשירה הסמויה הם החבר'ה עם הפרעות קשב וריכוז כי אף אחד לא מחייב אותם להיות שם, אף אחד לא בודק אם הם נמצאים שם, הם הראשונים לשים את השם על המסך – כך הם מספרים לי – בכתובית, ולהתנתק מהשיעור.
מאיר כהן: זאת הסכנה הגדולה, שהחבר'ה האלה נושרים.
מאיר כהן: אנחנו כבר כמה חודשים עם זום, החבר'ה האלה הם הנשירה החדשה של מערכת החינוך.
רעות תותי נאור: אני מסכימה איתך מאוד אדוני, אבל הנשירה היא לא סמויה, זה משהו שאנחנו רואים ולכן אנחנו צריכים לזכור שללמד היום בזום, אך ורק בזום זו לא הדרך והמורים יודעים לעשות את זה.
רעות תותי נאור: למורים יש הרבה מאוד דרכים ללמד את התלמידים וללוות אותם אחרת אבל אין להם אפשרות, כל עוד לא נותנים לבתי הספר את האפשרות בעצם לקחת את המבנה המסורתי ולפרק אותו, לשנות אותו לגמרי.
רעות תותי נאור: מה מלמדים?
רעות תותי נאור: תוכן או מיומנויות?
רעות תותי נאור: איזה מקצועות כרגע?
רעות תותי נאור: באמת הכל כל כך חשוב?
רעות תותי נאור: האם הם באמת צריכים ללמוד עכשיו כזו כמות, אולי אפשר לצמצם, אולי נעבוד על יותר מיומנויות.
רעות תותי נאור: כל נושא ההערכה, האם - - -
מאיר כהן: את מציינת את הדברים הטובים - - -
רעות תותי נאור: - - - או בונים משהו אחר לגמרי.
רעות תותי נאור: הצוותים יודעים מה לעשות.
רעות תותי נאור: אנחנו רק צריכים את הגמישות - - -
מאיר כהן: את מציינת את האתגרים מתוך הכאוס הזה, אני מסכים איתך, אני מורה לשעבר, כל מה שאת אומרת את צודקת, אבל אנחנו לא נוגעים בנקודה.
מאיר כהן: מה מחר בבוקר, איך אנחנו, אתם ברשת אמית שזו רשת מצוינת, איך אתם נערכים באמת לאתר את התלמידים האלה ולנסות לצמצם את הנזק.
עפר שלח: אני רוצה להוסיף על הדברים של ח"כ כהן ואז זו תהיה התשובה האחרונה בגלל קוצר הזמן, שזה שאת מעלה את השאלות האלה עכשיו, אנחנו בתוך משבר הקורונה שמונה חודשים, עשרה חודשים, כל אחד מאתנו יכול לספור מתי זה מתחיל באמת.
עפר שלח: זה שאת מעלה את השאלות האלה עכשיו זה רק מראה איפה המערכת נמצאת, ואת מנהלת הפדגוגיה של רשת.
רעות תותי נאור: סליחה, ח"כ שלח, פה אני חייבת להגיד משהו.
רעות תותי נאור: אני נמצאת כאן כרשת אמית, כל מה שאמרתי עכשיו, יש לנו תשובות ואנחנו עושים את זה מצוין, אבל הנושא של הפרעות קשב, אין פה פרסומת לרשת אמית, אנחנו עושים את העבודה שלנו נאמנה, מצוין, יש לי תשובה לתת לך וכל מי שרוצה לשמוע מוזמן להגיע לרשת אמית, נשמח לפתוח את הכל.
רעות תותי נאור: אנחנו מלמדים אחרת, אנחנו עובדים עם השאות למידה, אנחנו לא עומדים ומלמדים בזום, שינינו לגמרי את המבנה המסורתי של הכיתה, אנחנו לא מעתיקים את המערכת, אנחנו כבר מעריכים אחרת, אנחנו עושים הרבה דברים מצוין, וכולם מוזמנים, אני אשמח לפתוח הכל, הכל, כי יש פה משהו לאומי.
רעות תותי נאור: אני לא עושה כאן פרסומת לרשת אמית, אני מדברת על בעיה שהיא של כולם.
רעות תותי נאור: אני מייצגת פה לא רק את רשת אמית, אלא את כל המורים.
רעות תותי נאור: אנחנו זקוקים לגמישות ניהולית - - -
עפר שלח: אם את יכולה לעשות את הדברים האלה זאת אומרת, וזה מה שחשוב לוועדה בכנסת, שמשרד החינוך כן נותן לך את החופש בסופו של דבר לעשות אותה.
עפר שלח: לך ולמנהלי בתי הספר שאת מייצגת.
רעות תותי נאור: מה שאנחנו יכולים לעשות אנחנו עושים, אנחנו עושים דרך אגב הרבה יותר, אנחנו עושים את זה עם צוותים שעובדים יומם ולילה ומוכנים לתת מעצמם למרות שהם לא מקבלים לא את התקצוב לזה ולא את התמיכה לזה.
רעות תותי נאור: שוב אני אומרת, אנחנו עושים את הכל הרבה מזה דרך המשרד, לא מספיק, והרבה מזה באופן עצמאי.
רעות תותי נאור: אני שוב חוזרת ואומרת, המנהלים שלנו, המורים שלנו מכירים את התלמידים, יודעים מה לעשות, אנחנו זקוקים לגמישות ניהולית גם מבחינת התוכן הרבה יותר, אבל גם מבחינה כלכלית.
רעות תותי נאור: יש תקציבים לבתי הספר, כל מה שצריך זה את האפשרות להשתמש בהם בצורה אחרת כדי שאפשר יהיה לתת להרבה יותר מורים להיות מחנכים, כדי שאפשר יהיה ללמד באופן אחר.
רעות תותי נאור: אפשר לעשות את הכל.
רעות תותי נאור: תנו לנו את הגמישות.
רעות תותי נאור: בין הגל הראשון לגל השני, מה שאנחנו עשינו, הקפיצה שיש ולא רק ברשת אמית, בכלל, הקפיצה שקרתה בעולם בין הגל הראשון לגל השני היא מטורפת, לא ייתכן שבעצם לא נקבל את האפשרות ולא יראו את מה שעושים.
רעות תותי נאור: יש פה משהו מטורף, יש פה עבודה מדהימה.
רעות תותי נאור: דרך אגב, העבודה היא לא לבד.
רעות תותי נאור: כמובן שעם אגף מו"פ ממשרד החינוך ועוד - - -
עפר שלח: בטוח שנעשית עבודה מטורפת היא רק לא יכולה לעצור את הזמן והגענו ל-90 שניות לסיום הדיון הזה.
עפר שלח: אני רוצה לומר לסיום כך: אחד הדיונים שבהם עלו דברים מאוד מעשיים וברורים שאנחנו נבקש להם תשובות ובעיקר אני חושב שכל השותפים פה לדיון צריכים לקבל מהם תשובות: 1.
עפר שלח: סוגיית ההקלטות.
עפר שלח: לא יכול להיות שעמוק בתוך שנת הלימודים השניה שמתנהלת רובה ככולה כזום, תלמידים והורים לא יוכלו לדעת אם מותר או אסור והנושא הזה לא ייפתר.
עפר שלח: ואם הוא בבעיה מול הסתדרות המורים אז אנא יינגחו כל הצדדים המתדיינים את ראשם אחד בשני ויביאו לזה תשובה כי זה דבר מאוד קריטי, בוודאי לילדים עם הפרעות קשב, אבל גם לכולם.
עפר שלח: הדבר השני סוגיית הבקרה במשרד החינוך שהדברים שהם עושים בהחלט לפי מה שאנחנו שומעים, דברים טובים ברמה הפדגוגית, מופנמים ביחידת הקצה.
עפר שלח: זה לא רק עניין של תשומות, זה לראות שהתשומות האלה מתקיימות.
עפר שלח: אני לא נכנס לנושא סמכויות בתי הספר, אני חושב שברור לכולם שככל שמבזרים דברים למטה הם קורים יותר טוב, אז התהליך הזה צריך להמשך.
עפר שלח: לגבי ההתאמות, איכשהו אני מצפה שגם ארגון ההורים הארצי אל מול משרד החינוך יבררו את עניין ההתאמות, האם זה אכן הגיע לבתי הספר לפני שלושה ימים, האם כל תלמיד יכול לדעת איפה הוא נמצא בהקשר הזה, הוא והוריו, ואם לא מה צריך לעשות כדי לתקן את זה.
עפר שלח: כמו ששמענו, גם ועדות אחרות עוסקות בזה בכנסת וזה כמובן מבורך.
עפר שלח: הנושא גדול, חשוב, גם אנחנו נחזור עליו.
עפר שלח: הדיון הראשון הבוקר יעסוק בנושא שמונח על השולחן הלאומי, אם תרצו, כמעט מראשית משבר הקורונה, ומצבו והשימוש בו ממש לא ברורים לוועדה, ולמען האמת – אני לא רוצה להקדים את עניין מבקר המדינה – גם למבקר המדינה עד שאנחנו מדברים עכשיו, וזה נושא הבדיקות הסרולוגיות.
עפר שלח: כשהייתי יושב-ראש ועדת הקורונה, בסיור שערכנו במעבדות הלאומית בבית החולים שיבא ב-1 במאי, זאת אומרת, לפני יותר מחצי שנה, הוצג לנו שכבר הגיעו לישראל 2.4 מיליון ערכות לבדיקות סרולוגיות, שנקנו מחברת "אבוט" בארצות-הברית, בעלות די גבוהה, ושהשתמשו בהן כדי לעשות את מה שאין לנו עד עכשיו, גם לפי הפרסומים בתקשורת, וזה לקבל תמונת מודיעין טובה כמה אנשים חולים, שממנה אפשר כמובן לגזור, הן דברים כמו שיעור תמותה, שיעור חולים קשים וכן הלאה, שחשובים לתכנון של מערכת הבריאות, והן אפשרות לשחרר אנשים, שכבר נבדקו, נמצאו בעלי נוגדנים, ולכן כנראה חלו, לא היו סימפטומטים, והם עכשיו יכולים להתנהג גם כאנשים בריאים וגם אינם מדביקים, דבר שהוא חשוב מאוד להפעלה של המשק.
עפר שלח: מאז הנושא הזה שרוי בערפל.
עפר שלח: מאוד לא ברור מה קרה איתו.
עפר שלח: היו ידיעות על זה שיותר מ-10% מהבדיקות האלה נמצאו פגות תוקף והן כרגע לא במחזור.
עפר שלח: סוגיות כמו "תעודת מחלים" לאנשים שנבדקו ונמצאו אכן בעלי נוגדנים, אנחנו לא רואים שזה קורה.
עפר שלח: ולכן אני מאוד שמח, דבר ראשון, שמבקר המדינה בחר להתייחס לזה, גם בדוח הביניים שלו, ואני מניח שיתעסקו בזה גם בדוח הסופי, ודבר שני, שאנחנו יכולים כתוצאה מזה לערוך את הדיון הזה, לנסות לקבל תמונה איפה הדברים האלה עומדים, כי מכל העולם וגם מהמסמך שהממ"מ העביר לנו – מכל העולם ברור בסופו של דבר שבלי תמונת מודיעין, בלי מידע מול מה אנחנו עומדים, כמה המחלה הזאת מדביקה, את מי היא מדביקה ותמונה ראויה מה הם שיעורי התחלואה הקשה ומה הם שיעורי התמותה, יהיה מאוד קשה לנהל את החיים עם הקורונה, ולכן הדיון הזה הוא דיון גם חשוב וגם בעתו.
עפר שלח: נתחיל אותו כמובן עם אנשי מבקר המדינה.
רבקה צור: במסגרת הביקורת של המבקר על התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה בדקנו את מערך הדגימות ובדיקות המעבדה לאבחון קורונה, ובין השאר את בדיקות הסקר הסרולוגיות.
רבקה צור: בדיקה סרולוגית היא בעצם בדיקה לנוכחות נוגדנים לנגיף, בשונה מהבדיקה הרגילה שהיא בודקת אם הנגיף קיים.
רבקה צור: הבדיקה הסרולוגית מיועדת לבדוק אם הבן-אדם היה חולה, והיא מאפשרת לנהל את המגפה ולאמוד את היקף ההדבקה באוכלוסייה.
רבקה צור: מצאנו שמשרד הבריאות רכש 2.4 מיליון ערכות לבדיקות סרולוגיות, בסך כולל של כ-112 מיליון שקלים, כשלמעשה בהתחלה הכוונה שלו הייתה לבצע כ-300,000 בדיקות סרולוגיות.
רבקה צור: כמו שרואים בשקף הרביעי אמצעי הביקורת הן עד אוגוסט, כי היה דוח ביניים, אחרי זה היו שינויים.
רבקה צור: כמו שאמרנו, המשרד רכש 2.4 מיליון בדיקות, והייתה לו תוכנית ל-300,000, כך ש-2.1 מיליון בדיקות סרולוגיות, בערך כולל של 98 מיליון שקל, לא היה למשרד תכנון למה להשתמש בהן.
רבקה צור: בפועל בתקופת הביקורת כ-250,000 ערכות כבר הגיעו לארץ, התוקף שלהן היה עד יולי 2020 והמשרד נאלץ להאריך את התוקף שלהן.
רבקה צור: התוכנית של המשרד באותו זמן הייתה להשתמש ב-80,000 בדיקות לסקר בבני ברק וסקר ארצי שנעשה אחרי זה.
רבקה צור: משרד הבריאות לא הצליח להסביר מה הגורם לפער בין מספר הבדיקות שהוא הזמין למספר שהוא תכנן להשתמש בו, וכיוון שהיו 250,000 בדיקות שהגיעו לארץ, אז 170,000 בדיקות, שהתוקף שלהן פג ביולי, המשרד היה צריך להאריך את התוקף שלהן.
עפר שלח: הוצג לכם אגב בשאר הבדיקות, למעלה מ-2 מיליון בדיקות, מה התוקף שלהן?
עפר שלח: האם אנחנו לא עומדים בפני צרה נוספת גם עם הערכות האלה?
רבקה צור: לא.
רבקה צור: לא הציגו לנו, לא תוכניות ולא מה התוקף.
עפר שלח: נשאל את המשרד.
רבקה צור: כמובן משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לגבש מדיניות לגבי הבדיקות הסרולוגיות, ואם הוא חושב שבאמת עדיין צריך ה-2.4 מיליון, שיעשה תוכנית לביצוע הבדיקות.
רבקה צור: אחרי מועד הפרסום של דוח הביניים משרד הבריאות פרסם סיכום של הסקר שהוא עשה, הסקר הלאומי.
רבקה צור: מהסקר הזה עולה שלמרות שהוא תכנן לבדוק כ-75,000 אנשים, הוא בדק רק 55,000, הבדיקות נעשו לאנשים שממילא הגיעו לקופות החולים, זאת אומרת, כנראה הם היו חולים במשהו, ולכן הם הגיעו לקופות החולים, כך שזה לא אוכלוסייה מייצגת.