GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: לחילופין באמת גם למי שהגיש ועוד לא הייתה ועוד לא הייתה שומה סופית וכן הלאה, האם יש אפשרות – בהינתן ששנת 2020 היא סוג של אסון טבע – לקזז את זה מול רווחים בשנה קודמת?
עפר שלח: נדמה לי שלזה הייתה הכוונה.
מירי סביון: אני אשתדל להתייחס לכל הנקודות שנתנאל העלה.
מירי סביון: הנקודה הראשונה היא הייתה נקודה של איחודי עוסקים.
מירי סביון: באמת בעניין הזה, זו סוגיה שעלתה גם בחקיקה ושוב, כרגע זה המצב החוקי אחרי שנערכו דיונים.
מירי סביון: כאשר קבוצת חברות בוחרת לדווח באיחוד עוסקים, בחלק גדול מהמקרים, ובוודאי אחרי שהתקרה עלתה ל-400 מיליון שקלים, מדובר בחברות שהן מאוד מאוד קשורות אחת לשנייה.
מירי סביון: בחלק גדול מהקבוצות, מדובר בקבוצות מאוד גדולות ומאוד חזקות שבעצם במקום לפעול בצורה של חברה אחת, הרבה פעמים חילקו את החברות מכל מיני שיקולים, אם מדובר בשרשרת ייצור או אם מדובר בעסקים שונים.
מירי סביון: במקום לפעול תחת חברה אחת מכל מיני שיקולים, פיצלו את זה לכמה חברות שלכל אחת יש תחום מעט שונה אבל מדווחות יחד באיחוד עוסקים.
מירי סביון: במהות בחלק גדול מהמקרים מדובר בקבוצה שהייתה יכולה להיות חברה אחת או שתיים, היא בחרה להיות באיחוד עוסקים ולכן מלכתחילה אמרנו שנכון להסתכל עליהן ביחד כאשר בוחנים את כרטיס הכניסה, מחזור של 400 מיליון שקלים.
מירי סביון: לגבי התקרה עצמה.
מירי סביון: גם מסיבות תקציביות הייתה אפשרות לומר שאנחנו מפצים או נותנים מענקים לעסק בכל גודל או הייתה אמירה שאומרת שיש עסקים שהם מספיק חזקים והמדינה תעזור להם בדרכים אחרות, לדוגמה בהלוואות או בצורה אחרת, ואנחנו מייחדים את המענקים לעסקים קטנים ובינוניים או מעט יותר גדלים בסדרי גודל של המדינה.
מירי סביון: ברגע שקובעים איזשהו גבול, תמיד יש מישהו שיהיה שקל מעל הגבול או 20 שקלים מעל הגבול.
מירי סביון: באמת התחלנו ב-20 מיליון שקלים כאשר בתחילת האירוע עת לא ידענו עד כמה הוא יהיה מתגלגל וארוך, ואחר כך מהמענקים של מאי-יוני, המענק כבר עלה למחזורים של 400 מיליון שקלים מה שמכניס כמעט את כל הגופים העסקיים במשק.
מירי סביון: בהקשר הזה אני אומרת שוב שחלק מהעבודות שלנו שגם המבקר התייחס, כאשר אנחנו ניתחנו את מידת הפגיעה בעסקים אנחנו רואים לאורך כל התקופות – בניתוחים שאנחנו עשינו – שבאמת יש יחס בין מידת הפגיעה לגודל העסק.
מירי סביון: ככל שהעסק הוא יותר גדול, מבין העסקים הגדולים אנחנו רואים ששיעור העסקים שנפגעו במידה קשה יותר גבוה ושיעור העסקים שהצליחו אפילו לצמוח הוא יותר נמוך.
עפר שלח: יותר נמוך.
עפר שלח: אלה שנפגעו במידה קשה בין הגבוהים הוא יותר נמוך.
עפר שלח: לא יותר גבוה.
מירי סביון: בין הגדולים הוא יותר נמוך במידה משמעותית.
מירי סביון: באמת העסקים היותר קטנים, הרבה יותר רגישים ואחוז העסקים שנפגעו בצורה קשה מבין העסקים הקטנים הוא הרבה יותר גבוה.
מירי סביון: אני אומרת שוב שמחזור של 400 מיליון שקלים, אנחנו מדברים בסך הכול על עסקים יציבים.
מירי סביון: היה צריך להחליט על איזשהו קו וזה הקו.
מירי סביון: לגבי איחוד דוחות, זה דבר שעולה בכל מיני הקשרים.
מירי סביון: קיזוז הפסדים, ולא משנה איך נארוז אותו, יש לו משמעות תקציבית מאוד מאוד רחבה.
מירי סביון: במנגנון הקיים היום שאפשר לקזז הפסדים – זה לאו דווקא דיון לוועדה הזאת, שאלה של מדיניות מס ותקציב מאוד מאוד עמוקה – ברגע שנגמרה שנת מס, אנחנו יודעים מה ההכנסות.
מירי סביון: אם אנחנו מאפשרים קיזוז הפסדים לאחור, זה אומר שלעולם ועד אנחנו לא יודעים שההכנסות שגבינו כמיסי הכנסה בשנים קודמות הוא סופי.
עפר שלח: זה בהוראת שעה לשעת מגפה ואסון.
מירי סביון: זו התוצאה.
מירי סביון: לאפשר קיזוז הפסדים אחורה, המשמעות אומרת שאני לעולם ועד – בעולם המיסוי הישיר במיסי הכנסה – לא אדע מה המס הסופי כי תמיד יכול לבוא איזה אירוע או מישהו יבוא ויאמר שזה מאוד כלכלי ונכון, ואחורה אני אחזיר את כל המיסים שגביתי כי אני מקזזת הפסדים שיקרו לי בשנים עתידיות.
מירי סביון: לכן במשמעויות התקציביות של זה, זה אומר שאם היום אני לפחות יודעת שנגמרה שנה ומה גביתי אלה ההכנסות שלי, בעצם יכול להיות שכל מס ההכנסה שגביתי ב-2019, אולי 2018, אולי בעתיד, הוא לא הכנסה בטוחה של המדינה.
מירי סביון: המשמעות מבחינת היציבות והידיעה של המדינה שמה שהיא גבתה זה כסף שלה, היא משמעות מאוד דרסטית ומאוד קריטית.
עפר שלח: אתם מכירים מדינות בעולם שכן אפשרו את זה?
מירי סביון: למיטב ידיעתי בארצות הברית היה בצורה מסוימת, במנגנונים מסוימים, ומה שאני מבינה שכרגע גם הולכים לקראת צמצום עד כדי ביטול.
מירי סביון: אני אומרת שאם צריך, אנחנו נכין תשובה.
עפר שלח: טיעון היציבות, אני חייב לומר לך מתוך תקווה שלך ושלי שזה אירוע יחידני ולא נראה כמוהו בסדרי גודל של אחת לכמה שנים, כי אם נראה – את צודקת לגמרי.
עפר שלח: הוא אולי מצדיק כהוראת שעה את הדבר הזה כי הוא לא באמת משפיע על היציבות של הכנסות המדינה בשנים הבאות.
מירי סביון: בעניין הזה אני חולקת.
מירי סביון: אני אומרת שאירוע של קיזוז הפסדים לאחור, הוא מעמיד בסימן שאלה את כל הכנסות המיסים ממס הכנסה וממס חברות.
מירי סביון: הוא מעמיד בסימן שאלה, מכיוון שאם היום יש סיטואציה בה מיסים שגביתי בשנת 2018 ו-2019 כמס חברות – כי חברה באותו זמן הרוויחה ויכול להיות שעכשיו קדימה היא תפסיד בגלל קורונה או בגלל איזשהו אירוע אחר, וככל שמדוב באירועים קשים יותר המצב הוא הרבה יותר דרסטי – זה אומר שכל המיסים האלה, יהיה צריך להחזיר אותם ואני חושבת שזה מכניס חוסר ודאות תקציבי עצום.
מירי סביון: לגבי הנושא של מזומן שוטף.
מירי סביון: אני אומרת שוב שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד קשה וזה שונה ממצב בו משלמים פיצויי מלחמה ואז אנחנו גם מפצים על אובדן רווחים.
מירי סביון: מכיוון שהמשק נפגע בצורה כל כך קשה וכל כך רחבה, מלכתחילה, כאשר המדינה החליטה על המנגנונים, היא לא מפצה על אובדן רווחים.
מירי סביון: היא מפצה על הוצאות קבועות שהעסק לא יכול לחסוך כי אי אפשר לפצות על אובדן רווחים.
מירי סביון: זאת לא סיטואציה של מלחמה שקורית באיזושהי חזית, כמות קטנה של עסקים ואז אתה אומר להם לפעול.
מירי סביון: הרציונל הוא שונה.
מירי סביון: אנחנו מפצים על כך שאם יש לעסק הוצאות קבועות כמו שכר דירה, ריבית, שגם אם הוא כמעט סגור הוא חייב לשלם אותן, שם אנחנו נכנסים כדי שהוא לא יטבע, יישאר עם הראש מעל המים ויעבור את התקופה.
מירי סביון: לכן מלכתחילה הפיצוי יותר נמוך.
מירי סביון: שאלו את מי אנחנו מפצים.
מירי סביון: את כל מי שנפגע, גם מי שנפגע בחמישה ועשרה אחוזים ואנחנו יודעים שזו פגיעה קשה?
מירי סביון: יש עסקים שחמישה ועשרה אחוזים, זה מאוד משמעותי.
מירי סביון: אבל היה צריך גם כאן להחליט מה הגדר כי כמעט כל המשק נפגע.
מירי סביון: יש 30 אחוזים או יותר שאפילו צמחו אבל רוב העסקים באמת נפגעו, בוודאי בתקופות של הסגר.
מירי סביון: אפשרות אחת הייתה שכל מי שנפגע, אפילו בשני אחוזים, זו פגיעה קשה.
עפר שלח: את לוקחת את זה לקצה.
נתנאל היימן: לא התכונתי לעסקים שנפגעו ב-10 אחוזים.
עפר שלח: היה כאן תהליך שארך הרבה זמן, המדרגות זזו ובסופו של דבר נגרם נזק לעסקים שבסוף כן נתתם להם כסף.
עפר שלח: הדבר השני, יש ענפים – זה למשל עלה בדיונים שהיו כאן
עפר שלח: על המסעדנות וזה יהיה גם בהמשך – שבהם מתח הרווחים הוא כזה שאם הייתה פגיעה של 25 אחוזים, זה כבר מעביר אותך להפסד.
עפר שלח: עסקים שמגלגלים כסף וחיים מגלגול כספים, זה יכול להביא אותם לקריסה אפילו בפחות מ-25 אחוזים.
עפר שלח: זאת אומרת, דיפרנציאלית, כשאת מסתכלת על זה, זה לא עד כדי כך פשוט כמו שאת אומרת.
מירי סביון: פשוט, לא.
מירי סביון: לרגע לא חשבתי שמשהו כאן פשוט.
מירי סביון: אני אנסה להתייחס גם לזה.
מירי סביון: אני אומרת שהיה צריך לקבוע מדרגות, וכמו שציינת, קבעו 25 אחוזים, 40 אחוזים וגם כאן הדברים משתנים בהתאם למצב, בהתאם למה שנראה נכון, בהתאם למה שאפשר.
מירי סביון: בהקשר הזה אני אומרת שוב שזה נכון שיש פער מאוד גדול בין ענפי שירותים לענפי מסחר מבחינת מה המשמעות של הירידה הזאת במחזורים.
מירי סביון: כאן אני חייבת לומר מילה על המדיניות.
מירי סביון: נכון שרשות המיסים היא גוף מתפעל וזה התפקיד המרכזי שלנו, אבל בהחלט היינו שותפים למדיניות שקבעה את המודלים ושותפים בכל תהליכי החשיבה שהיו.
מירי סביון: אני חייבת לומר כאן גם מילה טובה.
מירי סביון: אפשר לומר הרבה ביקורת.
מירי סביון: מה שהיינו צריכים לעשות בפרקי זמן מאוד קצרים זה לחפש מודלים למענקים שמצד אחד יהיו נכונים כלכלית באופן כללי, מצד שני יעניקו מענה ספציפי למי שזה הכי נכון לתת לו ומצד שלישי שהם יעבדו מהר.
מירי סביון: כלומר, שיהיו גם פשוטים, גם נכונים, גם מדויקים וגם מהירים ושנוכל כמה שיותר מהר לשלוח את המענקים לשוק.
מירי סביון: תחת כל האילוצים האלה צריך לעשות הרבה מאוד פשרות שהן מעשיות.
מירי סביון: זאת אומרת, צריך לקחת מודל כלכלי שאתה אומר איך אני נותן מענק סוציאלי, איך אני מפצה על הוצאות קבועות, איך אני עושה איזשהו חישוב שבסופו של דבר מערכות המחשוב יכולות לעבוד אתו, יודעות לעבוד מול העסקים בהתבסס על נתונים ולהיות צודקות.
מירי סביון: זה מחזיר אותי לשאלה בקשר להוצאות הקבועות, ועלו שאלות, האם אפשר לעשות מנגנון אחר לכל ענף אבל אין אפשרות כזאת.
מירי סביון: זאת אומרת, זה משהו שברזולוציות כאלה כל כך בעייתיות, אולי היינו עושים מודל אבל היינו מתחילים לשלם בעוד ארבע-חמש שנים.
מירי סביון: מכיוון שהיינו צריכים לעשות מנגנונים מאוד מהירים, היינו צריך לקבוע כללים ברורים – 25, 40, 60, 80 - כי אחרת אי אפשר היה לעשות את זה.
מירי סביון: שנית, לקחת נוסחאות שמצד אחד יכולות להתבסס על מה שקורה בעסקים ובאמת במנגנון של ההוצאות הקבועות – שלא ניכנס אליו כי הוא מעט מורכב – הוא לוקח בחשבון את הערך המוסף של העסק שבע
מירי סביון: צם מביא לידי ביטוי בדיוק את מה שציינת, את העלויות שיש לו, ולכן הוא יכול להתייחס לנתונים של העסק שבא לשלם מענק בגין ההוצאות הקבועות.
מירי סביון: הוא לא מאפשר להיכנס ברזולוציה האם זו מסעדה או חנות ספרים.
עפר שלח: אני רק אומר לך בהסתכלות אחורה, אני מדבר על המערכת כולה ואנחנו עכשיו בנובמבר, ישראל לא הייתה מהמדינות הזריזות והנדיבות כשדאתה לוקח את זה בהשוואה בין-לאומית בפיצוי של עולם העסקים, גם של עולם העסקים וגם של אזרחים פרטיים.
עפר שלח: אני מדבר מבחינת המדיניות ולא מבחינת הביצוע שלכם.
עפר שלח: עלו הרבה מאוד דוגמאות לאורך הדרך על דברים שתוקנו אצלנו אבל ארך המון זמן והמון כאב עד שהם תוקנו.
עפר שלח: אני רוצה בזה אחר זה לשמוע את יוסי אלקובי, נשיא התאחדות בעלי מלאכה, ואת ניר שפר מגני האירועים.
יוסי אלקובי: תודה אדוני היושב ראש.
יוסי אלקובי: אני קורא למר ערן יעקב.
יוסי אלקובי: העסקים הקטנים היום מדממים.
יוסי אלקובי: זה לא הזמן לבקש החזרים.
יוסי אלקובי: תעזבו את זה עכשיו.
יוסי אלקובי: עדיף לטפל בעסקים שנמצאים בקריסה.
יוסי אלקובי: בתקשורת כתבת שתגיעו לכל אלה שעובדים בשחור.
יוסי אלקובי: מר ערן היקר, אנשים יגנבו וישדדו כדי להביא אוכל לילדים.
יוסי אלקובי: אני חושב שצריך לטפל בעיקר ויש כאן בעיה.
יוסי אלקובי: הטעויות הן לא שלנו אלא הן שלכם.
יוסי אלקובי: היום יש קדמה, אפשר להגיע לכל דבר.
יוסי אלקובי: בלחיצת כפתור לדעת מי לקח ומי לא לקח.
יוסי אלקובי: אם כן, אנא מכם, תעסקו בדברים החשובים.
יוסי אלקובי: שלחים אותנו לסגר?
יוסי אלקובי: תעבירו כסף כדי שאנשים יחיו ויביאו אוכל הביתה.
יוסי אלקובי: זה מה שצריך לעשות ולא לחפש החזרים, אנשים שעובדים בשחור כי זה לא העיקר.
יוסי אלקובי: באמת, אל תבזבזו את האנרגיות על הדבר הזה.
יוסי אלקובי: לעסקים הקטנים אין זכויות.
יוסי אלקובי: שמענו את מר רועי כהן, איך צעק מדם ליבו.
יוסי אלקובי: אני לא רוצה לחזור על הדברים, אני לא רוצה לצעוק, לרטון ולבזבז את הזמן של הישיבה החשובה הזאת.
יוסי אלקובי: אני רוצה לבקש דבר אחד.
יוסי אלקובי: אנא, תעסקו בעיקר, איך מטפלים במצב המלחמתי הזה.
יוסי אלקובי: אנחנו נמצאים במלחמה, במלחמה ביולוגית כלל עולמית, חפשו פתרונות ולא האשמות.
יוסי אלקובי: חפשו את העיקר.
יוסי אלקובי: תודה רבה אדוני היושב ראש.
עפר שלח: הדברים נשמעו, יצאו מהלב ונכנסו ללב.
עפר שלח: האם יש לך נקודה ספציפית שעכשיו אתה מחפש לה תשובה מרשות המיסים?
יוסי אלקובי: אדוני היושב ראש, הדבר הוא פשוט.
יוסי אלקובי: אני מייצג כ-100,000 עסקים רובם עובדים כי הם תומכי תעשייה ביטחונית, בניינים וכולי.
יוסי אלקובי: הם נפגעו קשות והם חיים מהיד לפה.
יוסי אלקובי: אני חושב שבארצות הברית נתנו לכל העסקים מהסוג הזה כל שבוע 600 דולר לכל אדם.
יוסי אלקובי: אני לא אומר שזה מה שצריך לקרות כאן, אבל חייבים לטפל באנשים בצורה יסודית.
יוסי אלקובי: יש משמעת נהדרת.
יוסי אלקובי: אומרים שאנשים לא ממושמעים ואכן זה נכון, אבל הם לא ממושמעים כי בסופו של יום הם צריכים להביא כסף הביתה.
יוסי אלקובי: הטיפול צריך להיות נכון, מדויק ולא לפזר כסף ולזרוק אותו לכאן לשם.
יוסי אלקובי: העסקים הגדולים, אין להם בעיה.
יוסי אלקובי: העסקים הקטנים, יחד עם לה"ב, עם המלאכה, אלה 535,000 עסקים קטנים ובינוניים ואנחנו רואים הבוקר בעיתון מדווח על סגירה של קרוב ל-80,000 עסקים כאשר מתוכם 45 אחוזים עלייה בפשיטות רגל.
יוסי אלקובי: זה דבר שבאמת צריך להדליק נורה אדומה.
יוסי אלקובי: זו פגיעה, הילדים נבוכים ומבוהלים.
יוסי אלקובי: אנחנו מאבדים את היופי של המדינה ושל הציבור שלנו.
יוסי אלקובי: אני חשוב שצריך להתמקד איך לעזור לאנשים במצוקה ולא לתת לכל אחד 750 שקלים.
יוסי אלקובי: שישה מיליארד שקלים נזרקו באוויר בלי שום מחשבה.
עפר שלח: כולל לאנשים כמוני שלא איבדו – אני ויתרתי על זה – אגורה מהפרנסה שלהם מפני שהם שכירים והמשיכו לעבוד.
עפר שלח: אתה בזה כמובן לגמרי צודק אבל זה נושא מדיניות ולא רשות המיסים.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את ניר שפר ואחריו את שי ברמן מאיגוד המסעדות.
ניר שפר: תודה ליושב ראש.
ניר שפר: אני לא רוצה לחזור על הדברים של רועי, אבל אנחנו עומדים מאחורי כל מילה שלו.
ניר שפר: רציתי לשאול את גברת מירי סביון האם ניתן למצוא פתרון לאולמות החדשים, לעסקים החדשים שלא מקבלים סיוע, ואני אחדד את השאלה.
ניר שפר: מדובר בעסקים שהשקיעו מיליונים רבים, לא התחילו לעבוד או כמעט ולא עבדו וכרגע הם לא מקבלים סיוע.
ניר שפר: הארנונה שהם אמורים לשלם, אלה מאות אלפי שקלים בשנה.
ניר שפר: השאלה היא האם יש דרך לפתור את הסוגיה הזאת לפחות לגבי הארנונה.
ניר שפר: אתם הרי מוציאים מכתבים לרשות לעסקים קטנים כדי שתיתן את האישור לרשויות המקומיות, תהליך סבוך ומורכב.
ניר שפר: האם אתם יכולים להוציא אישור לאותם עסקים חדשים שהמחזור שלהם עוד אפילו לא התחיל ואתם יודעים שהם לא מרווחים שקל?
ניר שפר: למצוא פתרון איך לפטור אותם מתשלום הארנונה.
ניר שפר: אלה סכומי כסף עצומים.
ניר שפר: תודה.
שי ברמן: שלום אדוני היושב ראש, תודה רבה.
שי ברמן: אני רק אומר בהמשך לדברים של ערן שאנחנו רואים את העבודה של רשות המיסים גם במוקד – אמיר דהן, גם מירי וגם האנשים האחרים שעובדים מאוד קשה ועושים עבודה יוצאת מן הכלל – אבל לצערי נתנו להם משימה שבעיניי היא בלתי אפשרית.
שי ברמן: דובר כאן על הנוהל ועל המדיניות, בעיקר בנושא הוצאות קבועות כי זה המנגנון הבעייתי ביותר שמייצר הכי הרבה בעיות, והמנגנון הוא בעייתי ולכן אני חושב שרשות המיסים קיבלה כאן משימה בלתי אפשרית.
שי ברמן: אנחנו רוצים לדבר גם על העניינים שקשורים בהתנהלות של רשות המיסים ולשפר אותם ולכן אני אעלה את הנקודות הבאות.
שי ברמן: קודם כל, יש את העניין של הוצאות קבועות.
שי ברמן: מדובר בנושא של שכר דירה.
שי ברמן: צריך להבין שהרבה פעמים אנחנו נתקלים במקרים שמגיעים אלינו כאשר רשות המיסים דורשת מבעלי העסקים להראות לה שהם אכן שילמו את שכר הדירה וזאת לפני שהיא נותנת את המענקים.
שי ברמן: כלומר, מעמידה את זה כתנאי.
שי ברמן: יש כאן שאלה של הביצה והתרנגולת כי לרוב העסקים אין את התזרים שמאפשר להם לשלם שכר דירה.
שי ברמן: עוד נושא שקשור לשכר הדירה.
שי ברמן: יש כל מיני עניינים שקשורים להתנהלות עסקית בין בעל נכס לבין שוכר.
שי ברמן: יש איזושהי סיטואציה כאשר השוכר נמצא באיזושהי סיטואציה תזרימית שהוא לא יכול לשלם שכר דירה או שהוא יכול לשלם באופן חלקי, ואז הוא מגיע עם בעל הנכס להסדרים מסוימים.
שי ברמן: הוא יכול לומר לו שיוריד לו את כל שכר הדירה והוא ישלם לו בתשלומים בשנת 2021 או ב-2020 או ב-2022 כאשר מצבו יהיה טוב יותר, או שלחלופין מורידים חלק משכר הדירה ומצד שני באים לבעל הנכס ואומרים לו שיש עכשיו מצב של אי ודאות, אומרים לו שקצת יוריד משכר הדירה והם יאריכו את החוזה וייתנו לו ודאות ליותר שנים.
שי ברמן: כל הדברים האלה, יש להם השפעה מאוד גדולה על גובה המענק.
שי ברמן: אני שואל מדוע רשות המיסים צריכה לרדת לרזולוציות האלה ולהיכנס לתוך העניין הזה, לחפור ולבקש שאותו אדם יראה לה שהוא שילם שכר דירה, שיראה לה כמה הוא ישלם.
שי ברמן: אני בהחלט חושב שרשות המיסים בכלל לא צריכה להתעסק בזה.
שי ברמן: יש איזשהו רצון למצוא את האמת האבסולוטית וזה רצון שמראש נועד לכישלון.
שי ברמן: אני חושב שטוב תעשה רשות המיסים אם במקרה הזה תשחרר כי לעניין הזה גם יש מחיר.
שי ברמן: המחיר בצד השני הוא עיכובים שנגרמים בקבלת המענקים והעיכובים הם הרבה, ומירי יודעת את זה שבענף המסעדות - בגלל כל מיני בעיות שאת חלקן בהידברות כבר הצלחנו לפתור מול רשות המיסים, את כל נושא הטיפים שמירי מכירה היטב - הנושא של שר הדירה הוא נושא אחד.
שי ברמן: הנושא השני הוא משהו שגם אותו אנחנו רואים.
שי ברמן: באה רשות המיסים ואומרת, רגע, אנחנו רוצים לבדוק את הסיכומים היומיים.
שי ברמן: למה?
שי ברמן: כי הם רוצים שנוכיח להם באיזשהו מקום שהירידה בפעילות שלנו נובעת והיא בגלל הקורונה והיא לא איזשהו משבר שלא קשור לקורונה, ויכולים להיות מקרים כאלה.
שי ברמן: יכול להיות עסק שהיה במצב קשה עוד לפני משבר הקורונה והוא עכשיו נמצא באיזושהי סיטואציה כאשר או שהוא פועל בצורה חלקית או שהוא לא מפעיל את העסק כי לא שווה לו להפעיל אותו במתכונת של 20 אנשים או 10 אנשים.
שי ברמן: כאן רשות המיסים נכנסת לרזולוציות האלה וזה אומר להיכנס לדרך ללא מוצא.
שי ברמן: זה גורם לעיכובים.
שי ברמן: שוב, המחיר בצד שני הוא עיכובים שהרבה אנשים טובים ומצוינים שצריכים לקבל את הכסף שמגיע להם, לא מקבלים בגלל הבדיקות האלה שנערכות.
שי ברמן: הנושא של החזר כספים.
שי ברמן: מירי, ברשותך, אני רוצה להציע לך הצעה ואני מבקש שתבחני אותה היטב כי לפעמים ההצעות שלי לא טובות.
שי ברמן: אני בהחלט מקבל את מה שאת אומרת שאתם לא רוצים לייצר איזשהו מצג שווא בפני בעלי העסקים שיש להם כספים שבעצם אין להם אותם, שהם צריכים להחזיר אותם.
שי ברמן: לכן אני חושב שדרך המלך מבחינת
שי ברמן: כם היא בהחלט לומר לאנשים, חברים, דעו לכם ששילמנו לכם יותר מדי, אתם יכולים לערער, אתם יכולים לשלם לנו את הכסף עכשיו במסגרת של 90 הימים ואתם יכולים גם להתקזז בסוף השנה בדוח השנתי, אבל דעו לכם שאתם חייבים את הכסף הזה.
שי ברמן: אני חושב שזה הדבר הנכון לעשות, גם מבחינה מוסרית וגם מבחינה ציבורית.
שי ברמן: אתם לא תצליחו לנצח את זה מבחינה ציבורית עכשיו ולהוציא כמה מאות מכתבים או אלפי מכתבים או כמה שיהיו לאנשים שנמצאים באיזשהו מצב קיצון וביתם קורס.
שי ברמן: אי אפשר לנצח את זה.
שי ברמן: לכן אני חושב שכאן צריך לנהוג קצת יותר בחכמה ופחות לחפש צדק אבסולוטי.
שי ברמן: ליקוי נוסף שמגיע אלינו הוא בנושא של קבלת מקדמות.
שי ברמן: ברגע שאנחנו מגישים את המענקים על הוצאות קבועות, אנחנו צריכים לקבל מקדמה של 60 אחוזים.
שי ברמן: הרבה פעמים המקדמה מגיעה רק אחרי חודש וזה הרבה מעל הזמן המותר.
שי ברמן: טרם הוקמה ועדת ערר לדון בהשגות שקיימות על הקביעות שלכם.
שי ברמן: בעניין הזה אני רוצה להוסיף עוד משפט.
שי ברמן: כשאומרת רשות המיסים שיותר מ-90 אחוזים מהתיקים, הבדיקה שלהם הסתיימה – זה לא נכון ואני רוצה להסביר למה ואני אתן דוגמה.
שי ברמן: תבעתי 100,000 שקלים ואז רשות המיסים אומרת, בדקנו, אנחנו חושבים שמגיעים לך 30,000 שקלים, בבקשה, הנה ה-30,000 שקלים והטיפול בתיק הסתיים.
שי ברמן: מבחינת רשות המיסים זה בסטטיסטיקה, ב-90 אחוזים של תיקים שנסתיימו אבל יש את הנישום שמבחינתו לא מקבל את הקביעה של רשות המיסים, הוא מגיש ערר, הוא מגיש השגה שגם זה תהליך שאורך זמן רב גם בגלל שאין ועדת ערר.
שי ברמן: למעשה הטיפול לא הסתיים.
שי ברמן: הוא הסתיים על פי רשות המיסים אבל הוא לא הסתיים מבחינת הנישום.
שי ברמן: על איחוד העוסקים דיברו ולכן אני לא אוסיף בנושא.
שי ברמן: תודה רבה.
עפר שלח: נקודות מעשיות וברורות.
ערן יעקב: אם יורשה לי לומר מילה.
ערן יעקב: מר אלקובי העלה כאן שאלה.
ערן יעקב: חשוב לי שגם יאמר לכל 10,000 העסקים שהוא מייצג.
ערן יעקב: לגבי עסקים, גם עסקים חדשים.
ערן יעקב: הוא דיבר על ארנונה.
ערן יעקב: יש להם זכות לקבלת ארנונה ככל שיש להם ירידה במחזורים שלהם.
ערן יעקב: שידעו שהזכות הזאת קיימת להם.
ערן יעקב: אנחנו גם הוצאנו לא מזמן הודעה כי הדבר הזה לא היה ברור אבל יש להם זכות חוקית בנושא הארנונה בהתאם לירידה.
ערן יעקב: אני חושב שזאת בשורה לאותם 100,00 עסקים ואם הם לא יודעים זאת, חשוב שהם ידעו על כך.
ערן יעקב: לגבי שאר האמירות, אני אומר מילה ואחר כך מירי תמשיך.
ערן יעקב: תודה לשי ברמן גם על המחמאות כי לצד הביקורת שאנחנו מקבלים ומנסים להשתפר, אני חשוב שגם הדבר הזה חשוב, בטח בעת הזו ובטח לאנשים שנושאים תחת הנטל ויש הרבה מאוד אנשים, אנשי רשות המיסים, שעובדים מאוד מאוד קשה.
ערן יעקב: אני באמת מודה לך, שי, על כך שאתם מכירים תודה לאותם אנשים שבאמת עובדים מאוד מאוד קשה.
ערן יעקב: זה לא מובן מאליו, בטח לא בתקופה הזאת.
ערן יעקב: קל לבקר, קל להתלהם, יש כאלה שגם בוחרים להתלהם, אבל שוכחים שמישהו בסוף עושה לילות כימים כדי לשרת את הציבור.
ערן יעקב: אנחנו הוצאנו רק לגבי אלה שקיבלו מקדמות, כאלה שלא פעלו כדין בקבלת המקדמות ורק לגביהם פנינו.
ערן יעקב: צריך לזכור שגם לגביהם יש רגישות ומתינות בהתנהלות שלנו.
ערן יעקב: יש להם 90 ימים, שזה הרבה מאוד זמן, לבוא, להביע את דעתם, לשנות את דעתנו כי אולי אנחנו טעינו.
ערן יעקב: אנשים הפיצו כל מיני דברים שהם פשוט לא נכונים וצריך גם בוועדה לומר ולחדד את הדבר הזה.
ערן יעקב: גם החזרת הכספים היא רק הצמדה והיא ללא ריבית.
ערן יעקב: אגב, כאשר רשות המיסים מחזירה כספים למישהו שהיא חייבת לו, גם באותו סעיף, זה עם הצמדה וריבית.
ערן יעקב: מי שצריך להחזיר לרשות המיסים, קבע המחוקק, לא אנחנו אבל אנחנו נעתרים לדבר הזה.
ערן יעקב: היו המון דברים ברשתות שהם ממש לא נכונים ולכן צריך את הדבר הזה להבהיר.
ערן יעקב: לפחות לא להתלהם בדברים הלא נכונים.
ערן יעקב: מדובר רק בהצמדה ולא בריבית ויש 90 ימים שלמים בהם אפשר להתדיין, יש זכות ערעור והדברים האלה בחוק ומגיעים לציבור העוסקים.
ערן יעקב: אני אומר לכם שאנחנו עסוקים בזה ברגישות ובמתינות.
ערן יעקב: אנחנו מקיימים את החוק וגם כשאנחנו עושים את זה, אנחנו באמת עושים את זה ברגישות המקסימלית.
ערן יעקב: נכון, לצערי יש גם כאלה שבוחרים לקחת את החוק ולייצא אותו למקומות לא טובים.
ערן יעקב: זה לא הרוב כמובן.
ערן יעקב: אני חושב שחובתנו, ואתם רוצים שנעשה את זה, לעמוד מול אותם אנשים בפרץ כי זה כסף ציבורי וגם אז אנחנו מקווים שאנחנו עושים את זה במתינות וברגישות רבה.
ערן יעקב: אני מודה לכולם.
ערן יעקב: גם לאלקובי וגם לשי.
ערן יעקב: אני חושב שזה שיח מאוד חשוב ופורה.
ערן יעקב: תודה ליושב ראש הוועדה שנתן את הבמה הזאת גם לנו כדי להמשיך ללמוד, להתעצם ולשרת יותר טוב את הציבור וגם לומר את דעתנו שאני חושב שהיא לא פחות חשובה.
ערן יעקב: תודה גם לעובדינו הנהדרים שעושים עבודה חשובה מאוד, גם לציבור שידע שאנחנו נמצאים כאן בשבילו תחת מגבלות החוק כמובן ועושים את המקסימום.
ערן יעקב: תודה גם למבקר המדינה שהעיר את ההערות החשובות שלו ולשמחתי – זה לא תמיד קורה – מרבית הדברים שופרו וכדוגמה, יכולים להתנסות בטלפון, להתקשר ולראות שאנחנו עונים מיד וגם בדברים האחרים.
ערן יעקב: אני מודה ליושב ראש ולכולם, גם על הדו-שיח.
עפר שלח: מכל מה שאמרת, הדבר החשוב באמת הוא כמובן התודות ליושב ראש הוועדה.
מירי סביון: לגבי הנושא של השגות וערר.
מירי סביון: קצת מספרים.
מירי סביון: מכל ה-220,000 בקשות שהוגשו לנו עד עכשיו, יש לנו בסך הכול 3,600 השגות.
מירי סביון: זאת אומרת, אלה המקרים בהם אנחנו קבענו משהו שלא נראה לצד השני.
מירי סביון: אני אומרת שוב שמדובר כאן באחוזים בודדים.
מירי סביון: זאת לא איזו תופעה רחבה.
מירי סביון: שי התייחס לביקורת.
מירי סביון: אני אומרת שוב שהבדיקות שאנחנו עושים, יש בדיקות שאנחנו עושים.
מירי סביון: אנחנו משלמים מענקים בהקשר של ההוצאות הקבועות עד חצי מיליון שקלים כל חודשיים ולוקחים בכובד ראש את החלוקה הזו של כספי הציבור.
מירי סביון: לכן יש בדיקות מסוימות שנעשות.
מירי סביון: אני לא חושבת שנכון כרגע להתחיל לנהל דיון על נקודה כזו או אחרת.
מירי סביון: הבדיקות שנעשות הן בשוליים, במספר מצומצם של מקרים ובמקרים בהם באמת הפערים זועקים לשמים.
מירי סביון: לא מעניין אותנו להתעסק עם עשרות, עם מאות או אפילו עם אלפים בודדים של שקלים.
מירי סביון: מדובר כאן בפערים או של עשרות רבות ואחוזים ניכרים מתוך המענק שמשולם.
מירי סביון: אני חייבת לומר - ותודה לשי על המחמאות – שהעובדים שלנו, וציינו כאן את אמיר דהן ועובדי קרן הפיצויים, מקיימים הרבה מאוד מפגשים מקצועיים גם עם ארגונים, בין השאר גם עם איגודים שונים מקצועיים של ענף המסעדנות שהוא אחד הענפים שבאמת יש בו פגיעה קשה, גם עם האומנים וגם עם אולמות השמחה.
מירי סביון: זה נעשה גם בצורה פרטנית וגם גופים שמאגדים קבוצות.
מירי סביון: עושים זאת כדי למצוא פתרונות שהם יותר רוחביים ולייצר איזשהו מנגנון שכולם מכירים אותו ויודעים שכך אנחנו יודעים.
מירי סביון: היו דברים בהקשר של הטיפים וגם בנושאים נוספים.
מירי סביון: אני אומרת שוב שיש דברים שנעשים ותוך כדי לומדים אותם וכל הזמן משתפרים.
מירי סביון: משתפרים בכל התחומים, גם במערכות הטכנולוגיות, גם בפרשנות שלנו למדיניות גם איך צריך להתנהל.
מירי סביון: לכל אורך התקופה המאוד מאוד קשה והעמוסה, הדברים כל הזמן משתנים ומשתפרים.
מירי סביון: אנחנו מקיימים בכל הרמות של הארגון, החל מערן כמנהל רשות המיסים, אני, סמנכ"לים אחרים והעובדים שלנו בכל הרמות.
מירי סביון: אנחנו מאוד פתוחים ונגישים לציבור, למייצגים, לארגונים מקצועיים כדי לשמוע ולקבל את ההערות.
מירי סביון: חלק אנחנו מקבלים וחלק לא, חלק אפשריים וחלק לא.
מירי סביון: יש כאן מנגנונים מאוד מאוד דינמיים ויש כאן איכות מאוד מאוד גדולה של המערכת הממשלתית כדי להשתפר ולעשות את מה שצריך עבור העסקים.
מירי סביון: אני חייבת לומר שם כל הדברים, רק רשות המיסים שילמה עד עכשיו יותר מ-16.5 מיליארד שקלים ויותר משני מיליון ו-600,000 תשלומים.
מירי סביון: זה לא שיש שני מיליון ו-600,000 אנשים שקיבלו אלא יש עסקים שקיבלו כמה וכמה פעימות, אבל שנבין את סדרי הגודל של המנגנונים עליהם אנחנו מדברים.
מירי סביון: צריך לזכור שבסופו של דבר רוב רובם של האנשים, בוודאי בפעימות הסוציאליות, מקבלים תוך ימים ספורים בתהליך בקשה מאוד מאוד קל את המענקים שמגיעים להם - עד 15,000 שקלים בפעימה ועוד מענק בהוצאות קבועות שיכול להיות עוד 6,000 שקלים.
מירי סביון: במענק של ההוצאות הקבועות מגיעים למענקים בסכומי עתק, ואני אומרת שוב שאנחנו מדברים כאן על מיעוט מאוד קטן.
מירי סביון: רוב הבקשות משולמות כמעט מיידית תוך ימים ספורים.
עפר שלח: הנקודה שהעלה ניר שפר לגבי גני האירועים.
מירי סביון: ערן ענה לגבי הקטע הזה של ארנונה לעסקים החדשים.
עפר שלח: עוד דברים שיש מתוך הנקודות שהועלו?
מירי סביון: כמה אנשים הזכירו את הנושא של הנשים עצמאיות בחופשות לידה שבתקופת הבסיס הן היו בחופשת לידה.
מירי סביון: השבוע הגשנו לוועדת הכספים - אחרי שבחנו את זה ומצאנו שיש פתרון – תקנות שעברו קריאה ראשונה, תקנות שמטפלות בבעיה ונותנות לה מענה.
מירי סביון: לגבי החקיקה, כמו שאמרתי, כחלק מאירוע מתגלגל, הייתה פעימה ראשונה עם תקציב מאוד קטן והיא הייתה מצומצמת, אבל פעימה שנייה הורחבה ובעצם מהרגע שנכנסנו למנגנונים שהם חוזרים על עצמם, הם מנגנונים שמותאמים.
מירי סביון: לגבי דיווח על שוטף פלוס, עסקים שמדווחים על בסיס מזומן, גם זה משהו שעלה.
מירי סביון: נתנו בחקיקה פתרון.
מירי סביון: בפעימה הראשונה היה לזה מענק אחד כאשר במקום לשלם על החודשיים לקחנו ירידה ממוצעת של ארבעה חודשים שתופסת גם את התשלומים המאוחרים.
מירי סביון: ברגע שהמשכנו את המענקים, הבעיה בעצם נפתרה ממילא כי יש תמיד את התקופה הבאה.
מירי סביון: בספטמבר-אוקטובר, מכיוון שהמנגנון קצת שונה והורדנו ל-25 אחוזי, אפשרנו למי שמקבל את התשלומים בפיגור להתבסס על חודשיים מאוחרים יותר ולכן הבעיה הזאת מטופלת.
מירי סביון: שוב, גם כאן צריך לתחום את זה.