GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גרא קאושנסקי: הטענה שלהם בגדול שזה חשבון מורכב, אבל זה ממש לא חשבון מורכב, זה חשבונות שוטפים.
גרא קאושנסקי: תמיד אפשר, גם אם טעית בחשבון מסוים, אתה תמיד יכול לעצור.
גרא קאושנסקי: יש ערבויות שמחזיקים לקבלנים, יש כספי עיכבון שמחזיקים לקבלנים.
גרא קאושנסקי: באמת אין שום סיבה, אין שום הצדק להחריג את הקבלנים מחוק מוסר התשלומים.
גרא קאושנסקי: זה אבסורד, אנחנו לא מצליחים להבין למה עשו את מה שעשו.
גרא קאושנסקי: אני רוצה גם להזכיר שהמדינה כמדינה, משרדי הממשלה, משלמים תוך 30 יום, הנושא הזה מוסדר בחוזה המדף שלהם ובחוק הם החריגו את הקבלנים.
גרא קאושנסקי: זה משהו שהוא בלתי סביר, בלתי הגיוני, בוודאי לא מוסרי ובטח לא בתקופה שאנחנו נמצאים בה היום.
גרא קאושנסקי: אני חייב לפתוח רגע סוגריים, משרדי הממשלה כן מנסים היום להקדים את התשלומים, אבל, כמו שאמרתי, מוסר התשלומים של המדינה, לפחות בחוזה המדף, קבוע ל-30 יום והוא סביר, אבל יש לנו עוד 40% מהענף, סדר גודל של עוד איזה 15 מיליארד שקל בשנה, שזה עיריות ותאגידים שלהם ששם משלמים שוטף 90, זאת אומרת שלושה חודשים הקבלנים נאלצים להיות גוף מממן של המדינה.
עפר שלח: אבל שלטון מקומי, לדעתי, לא כפוף לחוק מוסר התשלומים.
עפר שלח: אני מכיר תיקוני חקיקה שנועדו להכניס את זה, אבל אני לא זוכר שמשהו מזה עבר בשנייה שלישית, זה נכון?
גרא קאושנסקי: לא, המועצות והעיריות כולם בתוך החוק, רק לגביהם החריגו את התשלומים עבור הקבלנים ל-85 ימים.
גרא קאושנסקי: זאת אומרת עירייה או מועצה היום יכולה לשלם לקבלן שוטף 85 יום.
גרא קאושנסקי: שוב, בלי סיבה.
גרא קאושנסקי: אני מבין את העיריות, וזה בסדר, די בצדק, כי את המימון הם מקבלים מהמדינה.
גרא קאושנסקי: בשיחות שלי עם העיריות נאמר לי לא פעם ולא פעמיים, ברגע שהם יקבלו את הכסף במועדים יותר קצרים מהממשלה אין שום בעיה להעביר יום אחרי או יומיים אחרי לקבלנים.
גרא קאושנסקי: המדינה בעניין הזה קצת עומדת על הרגליים האחוריות ובאמת אני לא מצליח להבין מדוע לא ניתן להזרים את הכסף מוקדם יותר.
גרא קאושנסקי: שוב פעם, אנחנו מדברים על חשבונות שוטפים, אז תמיד, אם הייתה טעות, אפשר לעלות בחודש הבא, יש חשבון נוסף שנסגר אחרי חצי שנה בענף שלנו, יש ערבויות, יש כספי עיכבון, ולכן באמת לא ברור.
גרא קאושנסקי: אם לא די בכך אז יש פה חסם נוסף של יציאה למכרזים.
גרא קאושנסקי: היום מזמיני העבודה אוהבים לצאת במכרזים גדולים.
גרא קאושנסקי: במקום לפצל מכרזים ולאפשר לקבלנים נוספים להתמודד הם מעדיפים לצאת במכרז גדול יותר וחבל מאוד, פשוט חבל.
גרא קאושנסקי: במקום להרוויח מימון יותר זול או להתקשר עם מספר קבלנים ולחזק אותם הם מעדיפים לצאת במכרז אחד גדול.
גרא קאושנסקי: ריבוי החוזים שיש לנו בענף.
גרא קאושנסקי: יש לנו מאות מזמיני עבודה היום, לכל מזמין עבודה יש חוזה משלו, חוזים בלתי סבירים, לא הוגנים, נוטים לטובת המזמין.
גרא קאושנסקי: בתנאים המסחריים האלה קשה מאוד לקבלנים קטנים ובינוניים להסתדר.
גרא קאושנסקי: בעניין הזה המדינה חייבת חייבת לפעול כפי שהיא עשתה במשרדי הממשלה וקבעה חוזה מדף ממשלתי, הנושא הזה חייב להיות בכל הענף.
גרא קאושנסקי: עוד נקודה אחת, וזה גם במכרזים, אנחנו נתקלים בתופעה של מזמיני עבודה שנוטים לקבוע תנאים, גם פיננסיים וגם מקצועיים, מאוד גבוהים.
גרא קאושנסקי: אנחנו לא מצליחים להבין מאיפה זה נובע כי בסוף בסוף התנאים האלה גורמים לפגיעה בתחרות וזה גם מעמיס עלות נוספת על הפרויקט, אנחנו לא מצליחים באמת להבין, עם כל הרצון שלנו להסביר, זה לא נקלט תמיד בצד השני וחבל.
גרא קאושנסקי: ככה לסיכום, כל מה שמניתי היום, כל החסמים האלה שהזכרתי, לצד זה יש עלות, עלות משקית גבוהה, מיותרת, שבסוף נופלת על ציבור משלמי המסים, וחבל.
גרא קאושנסקי: חבל.
גרא קאושנסקי: את כל הנושאים האלה אפשר לפתור, בכלום זמן, תוך חודש ימים אפשר לגמור את כל הנושאים האלה ולאפשר לעסקים הקטנים והבינוניים האלה להתמודד במשק, בענף, ומי שירוויח זה הציבור.
גרא קאושנסקי: תודה רבה.
עפר שלח: מאה אחוז, תודה, המסר הועבר.
עפר שלח: נתחיל לנסות לקבל תשובות.
עפר שלח: משרד הכלכלה, נעמי היימין רייש.
עפר שלח: המצוקה ידועה, הבעיות ידועות, תשובותיכם, לא לנו, אלא לעסקים הקטנים והבינוניים שבהם אתם מטפלים.
נעמי היימין רייש: בסדר גמור.
נעמי היימין רייש: ראשית אני אתחיל באופן כללי מהדיון על הסגר ולאחר מכן אני אתייחס לנקודות שעלו בדוח מבקר המדינה.
נעמי היימין רייש: הסגר וגם בכל מהלך ההגבלות, כל התקופה של הקורונה האחרונה ובהקשרים של ההגבלות והסגר הסוכנות ומשרד הכלכלה באופן כללי מייצגים באופן שוטף ועקבי את מצב העסקים הקטנים בישראל, והתעשייה הגדולה, זה המשרד בכללו.
נעמי היימין רייש: התפיסה שלנו היא שלצד ההגבלות והצעדים שצריך לנקוט כדי לצמצם את התחלואה ולהקטין את מצב ההדבקות, במיוחד עכשיו, צריך להסתכל באופן דיפרנציאלי על המשק, עסקים שבהם אין סיכונים של הדבקות, לאפשר להם לפעול, את ההגבלות להטיל בצורה כמה שיותר מצומצמת ולשחרר בצורה שהיא הגיונית מבחינה כלכלית ותאפשר למשק לפעול.
נעמי היימין רייש: זו תפיסת העולם שלנו ואנחנו פועלים ככה מרמת השר ועד רמת הפקידות.
נעמי היימין רייש: הדברים ידועים, על השולחן, ובכל הדיונים שמתקיימים בשיח הפנים ממשלתי זו העמדה שאנחנו מציגים.
עפר שלח: יש לי שאלה, נעמי.
עפר שלח: כי זה שזו עמדתכם, א', זה טוב, ו-ב', זה ידוע, האם אתם מצטיידים לקראת דיון כזה בסט של נתונים, למשל הדבקות מאותרות שאכן היו אצל סוג העסקים שאנחנו מדברים עליהם, חנויות קטנות, מספרות או קוסמטיקה וכן הלאה?
עפר שלח: כדי שתוכלו לבוא ולא רק להגיד, שזה ברור שכל אחד מדבר מהפוזיציה שלו, משרד הבריאות רוצה להוריד את התחלואה, אתם רוצים לשמר את הכלכלה, זה בסדר גמור, אלא שיהיה להם איזה שהוא ארגומנט שיכול להכריע אולי את הדיון או להטות את הדיון?
עפר שלח: כי ברגע שכל אחד שם את עמדתו, מאה אחוז, אנחנו גם יודעים איזה שיקולים מכריעים בסוף, אבל משהו שהוא נותן יותר תוקף לעמדה שלכם.
נעמי היימין רייש: קודם כל גם אנחנו רוצים להוריד את התחלואה.
נעמי היימין רייש: צריך להבין שברגע שאנחנו נמצאים ברמות תחלואה גבוהות אז גם המשק לא יכול לתפקד בצורה סבירה ושגרתית, המטרה שלנו היא להגיע לשגרת קורונה, לחזור לרמזור ובשביל זה צריך כן לנשוך את השפתיים ולצאת מהסגר בצורה אחראית ומדורגת.
נעמי היימין רייש: זה לטובת כולנו כדי שלא ניכנס עוד פעם לסגר נוסף כי זה הדבר שאנחנו הכי רוצים למנוע אותו.
נעמי היימין רייש: זה אחת.
נעמי היימין רייש: שתיים, יש לנו נתונים כלכליים לגבי ההשפעות של הענפים על המשק והפגיעה במשק כתוצאה מסגירה של הענפים האלה.
נעמי היימין רייש: נתונים על הדבקות, אין ברשותנו נתונים אחרים ממה שיש למשרד הבריאות והנתונים שיש למשרד הבריאות, ככל הידוע לי, מבירורים שעשיתי איתם, זה נתונים של חקירות אפידמיולוגיות שהם נתונים חלקיים, קשה לשקף את התמונה המלאה של ההדבקות מבלי שעושים ככל הנראה שימוש באיכונים לצורך זה.
נעמי היימין רייש: אז אם עושים חקירה אפידמיולוגית לבן אדם והוא יודע שהוא היה במקום כזה, במקום אחת, שתיים, שלוש, ארבע, אבל הוא לא זוכר איפה הוא נדבק, או שהוא חושב שאולי הוא נדבק שם, זה נתון שהם כן מצליחים להוציא ממנו איזה שהוא מידע, ראינו טבלאות של נתוני הדבקות, אבל אלה נתונים מאוד חלקיים ולכן עיקר התפיסה של הסיכונים כרגע עובדת לפי התיאוריה של מקומות שבהם אין מסכה וחללים סגורים הם מקומות שהם יותר מועדים להדבקות לעומת מקומות פתוחים או מקומות שבהם אפשר לעטות מסכה או מקומות שבהם אפשר לשמור על קפסולות, כל העקרונות האלה.
נעמי היימין רייש: לכן אין לי נתונים אחרים מאשר משרד הבריאות לגבי ההדבקות ואני חושבת, לפי הבנתי, שהנתונים שקיימים ומסתובבים הם גם כן חלקיים.
עפר שלח: ההערכות הקשות שהשמיעו בפנינו גם תמיר ברלקו וגם רועי כהן לגבי מספרים כמו 67,000 או 87,000 עסקים שייסגרו, אתם מכירים אותם?
עפר שלח: אלה גם האומדנים שלכם?
נעמי היימין רייש: כרגע ממה שאנחנו רואים דווקא נתוני הסגירה הם לא משקפים את עומק הקושי, הם לא מלמדים אותנו על זה, כי הם לא חמורים יותר מאשר בעבר, אין עלייה.
נעמי היימין רייש: יש לזה גם הסברים כאלה ואחרים, לדוגמה שעסק שרוצה להמשיך ולקבל מענקים הוא לא יסגור את עצמו, או שאולי הוא סוחב עוד, זאת אומרת זה לא משהו שאנחנו רואים אותו עכשיו, את נתוני הסגירה הרשמיים.
עפר שלח: בעיות, נקודות ספציפיות שהועלו על ידי נציגי העסקים הקטנים והבינוניים, סוגיית הארנונה, סוגיית פירעון הצ'קים הדחויים וכן הלאה, אתם בשיח על זה?
עפר שלח: את יכולה לתת איזה שהיא תקווה לאנשים האלה שאיזה שהוא פתרון הולך ומתקדם?
נעמי היימין רייש: לגבי ארנונה, אנחנו מפעילים את הכלי של ההנחות של הארנונה.
נעמי היימין רייש: אנחנו מתחילים בו ממש בימים אלה.
נעמי היימין רייש: אפשר להתחיל להגיש בקשות.
נעמי היימין רייש: המנגנון שנוצר, הממשלה החליטה שזו הדרך שבה היא רוצה לתת את הפיצוי לארנונה, כדי למקד את הסיוע לעסקים שנפגעו.
נעמי היימין רייש: ההנחה הקודמת שהייתה היא הייתה רוחבית והיא ניתנה לעסקים בין אם הם נפגעו ובין אם הם לא נפגעו.
נעמי היימין רייש: נכון שהיתרונות של זה הם שמדובר במשהו שהוא פשוט וקל לתפעול, אבל בעצם ההוצאה הייתה מאוד גדולה, לא משהו שאפשר להחזיק אותו לאורך זמן אם רוצים באמת להתמקד בעסקים שזקוקים לסיוע ונפגעו.
נעמי היימין רייש: אנחנו נעשה את זה, אנחנו נעשה את זה בצורה הכי יעילה שאנחנו יודעים לעשות, הסוכנות יודעת לעבוד בצורה יעילה באופן משמעותי לעומת מקומות אחרים, יש לנו ניסיון בהפעלה של כלים, לכן אנחנו מקווים שזה יעבור חלק כמה שיותר.
נעמי היימין רייש: אנחנו כמובן בשיח עם כולם, אנחנו בקשר עם כל הארגונים, אנחנו בקשר יום יומי עם רועי, שמייצג נאמנה את מגזר העסקים הקטנים והבינוניים, ועם התאחדות המלאכה והתעשייה והתאחדות התעשיינים ועם התאחדות הקבלנים, עם כולם אנחנו בקשר ואנחנו שומעים ואנחנו מאוד קשובים לכל הקולות שנשמעים ויודעים לייצר פתרונות במסגרת האפשר והנכון תוך כדי תנועה.
נעמי היימין רייש: לכן אנחנו יוצאים עם זה לדרך ואנחנו מקווים שזה יעבור כמה שיותר חלק.
נעמי היימין רייש: לגבי הצ'קים.
נעמי היימין רייש: בסיבוב הקודם הדחיות שניתנו לצ'קים חוזרים זה היה כתוצאה משיח שלנו שהיה מול בנק ישראל ומול משרד המשפטים, שהעלינו את הנושא הזה ואמרנו שיש פה בעיה שצריך להתמודד איתה, עם הצ'קים החוזרים, גם מבחינת האם הם נספרים לעניין של מסגרות האשראי וגם לחיווי אחר כך בנתוני האשראי של העסקים, שזה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.
נעמי היימין רייש: אנחנו נבדוק שוב את הנושא, כי באמת, כמו שנאמר, יש לזה שני צדדים, יש לזה את הצד שנותן ואת הצד שמקבל, שניהם יכולים להיות עסקים קטנים, שניהם יכולים להיות בקשיים, יש לזה השלכות על רמת האמון שקיים במשק בצ'קים.
נעמי היימין רייש: זו סוגיה שהיא חשובה והיא רגישה ואנחנו מטפלים בה ונבדוק איך אפשר לסייע עכשיו.
עפר שלח: רק נקודה או שתיים שעולות עוד מדוח המבקר.
עפר שלח: אני ציינתי קודם, בשיח עם אנשי המבקר, שבמדד הבינלאומי הזה שהוצג ראינו את הקושי, את מענק האשראי של העסקים הקטנים והבינוניים עוד לפני הקורונה.
עפר שלח: מה אתם עשיתם בעניין או מה אתם עושים בעניין?
עפר שלח: כי כמובן אותו מחנק רק החמיר כתוצאה מהקורונה כי זה הפך חלק לא קטן מהעסקים הקטנים והבינוניים לעסקים בסיכון.
נעמי היימין רייש: לגבי האשראי, הקרן בערבות מדינה, שהיום כולם מכירים אותה מהקורונה, היא קיימת הרבה לפני והמטרה שלה היא בדיוק לתת מענה לעסקים שלא מקבלים אשראי באופן רגיל מהבנקים.
נעמי היימין רייש: בבחינות שאנחנו עושים לקרן באופן שוטף ובביקורת שאנחנו עושים עליה אנחנו רואים שמדובר בקרן תוספתית, זאת אומרת שהעסקים שמקבלים הלוואות בקרן בערבות מדינה אלה עסקים שאמרו שהם לא הצליחו לקבל הלוואות רגילות במערכת הבנקאית, או קיבלו סכומים יותר נמוכים כאשר הם ניגשו בלי הקרן, לכן מבחינתנו זה כלי אחד שאנחנו מעמידים אותו לרשות העסקים בנושא האשראי והוא נותן מענה לאותם עסקים בדיוק שרצינו להגיע אליהם.
נעמי היימין רייש: אנחנו רואים שאחוזי הדיפולט בקרן הם הרבה יותר גבוהים מהדיפולט במערכת הבנקאית ולכן מדובר בהכרח בעסקים שהם יותר מסוכנים למערכת הבנקאית.
נעמי היימין רייש: בנוסף אנחנו עובדים על יצירת פתרונות אשראי חוץ בנקאיים כדי שייתנו מענה נוסף.
נעמי היימין רייש: העסקים הקטנים כמעט שלא מקבלים מענה מהמערכת החוץ בנקאית ואחת מהמטרות שלנו היא לספק כלים בזירה הזאת.
עפר שלח: כן, היה פה דיון בוועדה הזאת על המערכת החוץ בנקאית ואנחנו ראינו שפשוט היא לא שחקן במשחק בגלל כל מיני קשיים בירוקרטיים, בגלל כל מיני דברים שמעמיסים.
עפר שלח: היא רוצה להיות שחקנית במשחק והיא פשוט לא.
נעמי היימין רייש: זה נושא שהוא מטופל, הוא בראשית דרכו.
נעמי היימין רייש: יש לנו קרן הלוואות חוץ בנקאיות, קרן אשראי חוץ בנקאי שעובדת ויש כלים נוספים שאנחנו מפתחים אותם.
נעמי היימין רייש: זה נושא שהוא בפיתוח, זו אחת המטרות שלנו, אנחנו עובדים על זה יחד עם החשב הכללי באופן צמוד, ביחד עם האוצר ועם כל השותפים שלנו, עובדים כדי לייצר באמת אלטרנטיבה בערוץ החוץ בנקאי.
נעמי היימין רייש: אפשר להקדיש לזה דיון נוסף, אבל זה משהו שהוא נמצא בעבודה.
נעמי היימין רייש: אני רוצה, ברשותך, להתייחס גם לנושא המכרזים כי זה תחום שאנחנו עושים בו עבודה מאוד גדולה והייתי רוצה שהוועדה תכיר את זה.
נעמי היימין רייש: נושא המכרזים זו אחת המטרות הגדולות שהסוכנות שמה לעצמה יחד עם מינהל הרכש בחשב הכללי, להנגיש את הרכש הציבורי לעסקים קטנים ובינוניים.
נעמי היימין רייש: אני אתחיל מהסוף, בבדיקות שהחשב הכללי, מינהל הרכש, עשו ואני בטוחה שאחר כך נציג מינהל הרכש שנמצא פה ישמח להרחיב על זה, הרכש בישראל מעסקים קטנים ובינוניים עומד על בין 30% ל-40%, שזה יותר מכל המכסות שקבעו כל המדינות שקובעות מכסות.
נעמי היימין רייש: לכן צריך להסתכל קודם כל על התוצאה.
נעמי היימין רייש: במבחן התוצאה אנחנו עומדים - - -
עפר שלח: אני חייב להגיד לך שהנתון הזה נראה לי קצת מוזר.
עפר שלח: אני עסקתי בהקשר של עסקים קטנים ובינוניים בהקשר של מערכת הביטחון שהיא בדרך כלל מהמערכות היותר מסודרות והיותר מקפידות על החוק והנורמה במערכת הממשלתית, ראי למשל את נושא העדפת הפריפריה, שהיא בערך המערכת היחידה שמקפידה עליו, גם שם היה מאוד קשה.
עפר שלח: אני העליתי הצעת חוק שדומה לחקיקה שיש בארצות הברית, לגבי חלקם, גם גודל מסוים של מכרזים שמתחתיהם אפשר יהיה לגשת רק אם אתה לא עסק גדול, וגם אחוז מסוים מכל מכרז גדול שייצא החוצה לעסקים קטנים ובינוניים, לא ראיתי את זה קורה במערכת הביטחון, אז אני בספק מאוד גדול אם זה קורה במערכות הממשלתיות האחרות.
נעמי היימין רייש: אז כמו שאמרתי, אלה הנתונים שנבדקו ואומתו, הם הוצלבו עם נתוני רשות המסים, עם הכול ומינהל הרכש ישמח בטח להרחיב על זה, כי זו עבודה שהוא עשה ועבודה מאוד חשובה.
נעמי היימין רייש: מה שאנחנו עושים, הצעדים שהובילו אותנו לכך, זה כמה דברים.
נעמי היימין רייש: ראשית אנחנו עוברים על מכרזים ממשלתיים, התחלנו את זה ממכרזים ממשלתיים ואנחנו בשנה האחרונה עושים את זה גם למכרזים של רשויות מקומיות ומכרזים ציבוריים בכלל, עוברים על תנאי סף וכל מיני תנאים אחרים במכרזים ובודקים האם יש שם חסמים שמונעים מעסקים קטנים להתמודד במכרזים האלה.
נעמי היימין רייש: אנחנו סוקרים מאות רבות של מכרזים, פונים לוועדות מכרזים כאשר אנחנו רואים חסמים וועדות המכרזים נדרשות לתת לנו מענה ולהסביר מדוע הם שמו את התנאים האלה ואם אין לזה הסבר מספיק טוב הן צריכות לשנות את התנאים ולהתאים אותם כך שעסקים קטנים יוכלו להתמודד.
נעמי היימין רייש: אנחנו קוראים לכל אותם גופים לפצל מכרזים לסלים, לאזורים גיאוגרפיים, להנמיך תנאי סף, להקטין ערבויות.
נעמי היימין רייש: יצאו הוראות תכ"מ חדשות, גם בנושא ערבויות, גם בנושא ביטוחים.
נעמי היימין רייש: כל הדברים האלה קיבלו הקלות והחשב הכללי ירחיב על זה, כי זה גם כן עבודה משותפת שלנו, שהיא חדשה והיא אחרונה והיא הייתה תוצאה של באמת מאמצים ממשלתיים שהושקעו בהורדת חסמים בפני עסקים קטנים, כאשר החסמים הם גם חסמים של תנאי סף וגם חסמים של עלויות, שזה דמי השתתפות שירדו ממרבית העסקים, לא צריכים לשלם יותר דמי השתתפות.
נעמי היימין רייש: ערבויות הורדו או להיקפים יותר נמוכים או בוטלו בכלל.
נעמי היימין רייש: ועדות מכרזים היום יכולות להחליט שהן לא שמות דרישות ערבות בכלל.
נעמי היימין רייש: הסיבה היא שאנחנו רואים שיש מעט מאוד חילוטי ערבויות ואין בזה כמעט שימוש.
נעמי היימין רייש: מרבית המשרדים משלמים באופן כזה שתמיד יש איזה שהיא יתרת תשלום שנמצאת בידי המשרד ואם יש איזה שהיא בעיה מול הספק אז המשרד יכול לעכב את התשלום הבא או להתקזז איתו בתשלום הבא, ולכן יש פה בעצם שלייקס על חגורה, הערבויות ברבים מהמקרים לא נדרשות או לא נדרשות בהיקפים כל כך משמעותיים וזה דבר שעבר שינוי.
נעמי היימין רייש: גם, כאמור, כל נושא הביטוח.
נעמי היימין רייש: בנוסף אנחנו עובדים מול העסקים עצמם.
נעמי היימין רייש: יש לנו סדנאות רכש, אנחנו עוזרים לעסקים קטנים להבין איך לגשת למכרזים, להפחית חששות מלגשת למכרזים, ללמד אותם איך לענות נכון למכרז, לחשוף אותם להזדמנויות.
נעמי היימין רייש: יש מכרזים מרכזיים שמינהל הרכש מוציא ובשיתוף פעולה איתנו אנחנו מפיצים אותם מבעוד מועד לעסקים הקטנים הרלוונטיים כדי שהם יוכלו להכיר ולהתארגן מראש גם עם שאלות ופניות שיש להם למינהל הרכש וגם אחר כך כדי לענות למכרזים.
נעמי היימין רייש: אני חושבת שאפשר לומר שבתוך הממשלה הנושא השתפר בצורה מאוד משמעותית והאתגר הגדול שלנו כעת הוא הרשויות המקומיות.
נעמי היימין רייש: זה נכון שביחס לרשויות המקומיות אין לנו כלים חוקיים לפעול.
נעמי היימין רייש: כל נושא הרכש ברשויות מוסדר באמצעות פקודת העיריות, זה לא משהו שעבר שינוי הרבה מאוד שנים וההוראות שם לא מאפשרות לנו לעשות בקרה.
נעמי היימין רייש: יחד עם זאת אנחנו עדיין עושים בקרה על מכרזים של רשויות מקומיות, יש לנו בתוכנית העבודה שלנו תמהיל של מכרזים שאנחנו בודקים ברשויות המקומיות, אנחנו פונים לרשויות המקומיות ואנחנו גם מדרגים אותן, יש לנו מדד רשויות שאנחנו עושים אותו מדי שנה שבו אנחנו מדרגים רשויות מקומיות בהתאם לקלות של עשיית עסקים בתוך הרשות.
נעמי היימין רייש: אחד הפרמטרים שהכנסנו לשם זה נושא של מכרזים.
נעמי היימין רייש: ברגע שהעלינו את נושא המכרזים למדד פתאום הוא נהיה בפוקוס, רשויות רוצות להשתפר במדד הזה, יש לנו שיח גם עם הגזברים ברשויות המקומיות כדי לשפר את נושא הנגישות.
נעמי היימין רייש: הדבר שהכי חשוב להבין, שנגישות של עסקים קטנים למכרזים, גם ברשויות המקומיות וגם בשלטון המרכזי, זה קודם כל לטובת הגופים האלה עצמם, לטובת הרשויות ולטובת המשרדים שמקבלים תחרות, מקבלים היצע יותר טוב והם לא שבויים בידי איזה שהוא ספק יחיד שהם לא יודעים אחר כך איך לסיים איתו את ההתקשרות.
עפר שלח: אני רוצה לעבור למשרד האוצר, לעידו סופר, רכז תעשייה ומסחר והשכלה גבוהה באגף התקציבים.
עידו סופר: אני כאן, יושב ראש הוועדה, אבל ברשותך גל יתייחס.
עפר שלח: גל ברנס, רפרנט תעשייה ומסחר באגף התקציבים.
גל ברנס: נכון.
גל ברנס: אני אתייחס רק לתוכנית הכלכלית שנעשתה בשל הסגר החדש וגם במילה לגבי כל הנושא של אסטרטגיית היציאה.
גל ברנס: מבחינת התוכנית הכלכלית כן לאור הסגר היא הורחבה כדי לתת מענה לתקופה הזאת.
גל ברנס: הורדנו את תנאי הסף למענק הוצאות קבועות ל-25%, גם החזר הארנונה ירד מ-60% ל-25% וגם עלה הנושא הזה של צורך בתזרים לעסקים, אז כבר רשות המסים פתחה את האפשרות להגשת בקשה למקדמות ל-50% מהמענקים שניתנו בפעמים הקודמות.
גל ברנס: מלבד זאת עלה גם נושא החל"ת הגמיש, זה באמת נושא מאוד מורכב, אבל כן הקמנו מנגנון חדש שתטפל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים למענק לשימור עובדים בתקופת הסגר, שפורסם עוד לפני הכניסה לסגר כדי שהעסקים באמת יוכלו להיערך בהתאם והוא אמור להיפתח בחודש - - -
עפר שלח: אומר לך השטח שהרף הזה של ה-25% גם הוא לא מספיק מפני שלמשל בענפים כמו ענפי המזון, המזון בחוץ אני מתכוון, לא לבשל בבית, שנפגעו מאוד קשה, וגם אנחנו לא יודעים מתי הם ייצאו, רף של 25% פשוט משאיר אותם בהפסד משמעותי בלי קשר.
עפר שלח: זאת אומרת גם אם הם מקבלים את הכסף, מה שלא קורה כל כך מהר.
גל ברנס: פה, מבחינת לקבל את הכסף מהר, אז כן יש את המקדמות.
גל ברנס: מבחינת תנאי הזכאות, יש את המדרגות שככל שנפגעת יותר, ומן הסתם העסקים האלה של המסחר ובטח המסעדות בתקופה הזו נפגעים יותר, ובהתאם הם מקבלים גם מענק גבוה יותר שיותר מתאים להוצאות הקבועות שלהם בתקופה הזאת, לאור העובדה שהם עם הכנסות יותר נמוכות, בטח בתקופת הסגר.
עפר שלח: לגבי סוגיית הארנונה?
גל ברנס: הארנונה, כפי שנעמי ציינה, באמת נפתחה בימים אלה וכבר פורסמו להערות הציבור התקנות שמפחיתות מ-60% ל-25%.
גל ברנס: ככל שיהיו בעיות לאורך הדרך כמובן נפעל לשפר ולתקן.
עפר שלח: לאיזה תקופה זה 25%?
גל ברנס: לאותה תקופה כמו הוצאות קבועות, לחודש ספטמבר אוקטובר.
עפר שלח: הנקודה שהעליתי קודם, לגבי העסקים.
עפר שלח: אני די הופתעתי אתמול לשמוע, כשביקרתי באיזה שהוא עסק, שהסוגיה של העסקים שנפתחו ברבעון האחרון של 19' ואולי ממש בהתחלה של 20' עוד לא נפתרה.
עפר שלח: העסקים האלה שאין להם מחזור להראות שהם מאבדים ממנו, כי פשוט לא היו להם הכנסות או היו להם הכנסות מאוד קטנות בתקופה הרלוונטית, זה הפתיע אותי מפני שזה עולה כמעט מהיום הראשון של משבר הקורונה, שזה עדיין לא נפתר.
גל ברנס: העסקים שנפתחו ב-2019 כן יש להם מענה, מחשבים את המחזור החלקי שלהם.
גל ברנס: העסקים שנפתחו בשנת 2020 באמת יש קושי כי המחזור שלהם לפני הקורונה הוא מאוד מאוד מצומצם, אם בכלל קיים כזה מחזור, וניתן להם מענה מסוים בתיקון האחרון של התוכנית הכלכלית והם כן זכאים למענק דו חודשי עד יוני 2021.
עפר שלח: תסביר לי לגבי רבעון אחרון של 19'.
גל ברנס: רבעון אחרון של 19', יש חישוב.
גל ברנס: לכל מי שנפתח אחרי מרץ 2019 יש קושי לחשב את המחזור הרגיל שלו ומה שנעשה, נעשה איזה שהוא חישוב חלקי בהתאם למחזור הקיים שיש לעסק עם איזה שהיא אקסטרפולציה כדי לדעת לחשב את הפגיעה.
גל ברנס: רשות המסים תדע להסביר את זה יותר לעומק, איך הם עושים את זה, אבל למיטב ידיעתי קיים מענה.
גל ברנס: לגבי העסקים של 2020, שוב, באמת קיים הקושי הזה של החוסר במחזור ולאור זאת כן נתנו מענה מסוג אחר, של איזה שהוא מענק קבוע דו חודשי לעסקים חדשים.
עפר שלח: אני חייב להגיד לך שהתחושה מהשטח שיכול להיות שאתם הנחתם איזה שהוא פתרון, אבל העסקים לא רואים אותו.
גל ברנס: אז אם יש פניות ספציפיות נשמח לבדוק ולעדכן, אבל ככלל המענה קיים.
עפר שלח: ידועה עמדתכם שאתם בעד פתיחה יותר מזורזת, בוא נגיד, של עסקים, בעיקר העסקים מהסוג שאנחנו מדברים עליהם, אבל אם זה לא יקרה, ונכון לעכשיו הקו שאנחנו שומעים עליו הוא הקו היותר מחמיר בהקשר הזה, העסקים האלה, ברור לכם שהם נכנסים ממש לשטח הריגה, שהרזרבות שלהם כבר לא קיימות, איזה תוכנית יש לנוכח צפי של באמת משהו בין 60,000, 80,000, כבר כל מספר לוקח שם, עסקים כאלה שייסגרו?
גל ברנס: פה כן הנושא נצפה מראש ויש לשר האוצר סמכות להאריך את המענקים גם של ההוצאות הקבועות וגם של הארנונה, את ההפחתה ל-25%, לחודשים נובמבר ודצמבר.
גל ברנס: הנושא כמובן יוצג לקראת הצורך בהארכה וההחלטה תתקבל בהתאם למצב המשק ולהיקף הסגר באותה עת, אבל כן קיימת האפשרות להרחיב את ההעמקה שעשינו בתוכנית גם לחודשים נובמבר ודצמבר.
עפר שלח: יש לנו נציג כלשהו של משרד הבריאות?
פלורינה הלמן לוין: הם מחפשים.
עפר שלח: בינתיים עוד ננסה לקבל אולי תשובות ממרכז השלטון המקומי, באמת על הסוגיה הזו של המכרזים, למרות שאני לא בטוח שהנציג שיש לנו שם – עמיחי דרורי איתנו?
עפר שלח: אני לא יודע אם אתה, לפי מה שכתוב לי פה בתיאור תפקידך, יכול לתת תשובה לסוגיית המכרזים בשלטון המקומי והיכולת באמת להכניס אליהם כמה שיותר עסקים קטנים ובינוניים.
עפר שלח: זה נופל אצלך?
עמיחי דרורי: כן, אנחנו היינו מעורבים בזה באמת, היינו בקשר עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים וגיבשנו המלצות לרשויות המקומיות במספר סוגיות שקשורות למכרזים, א', לגבי עלות רכישת מסמכי מכרז, ב', לגבי ערבויות מסוגים שונים, הן ערבויות טיב, ערבויות הצעה, ערבויות ביצוע.
עמיחי דרורי: העברנו את המסמכים האלה עם המלצתנו לרשויות המקומיות לגבי תקרות ורף שיכולים לקבוע, ההמלצות האלה כבר הועברו לפני סדר גודל של שנה וחצי, הרבה אחרי טיוטת הביקורת.
עמיחי דרורי: אני לא יכול שלא להתייחס במילה לסוגיה של מוסר התשלומים שהועלתה קודם.
עמיחי דרורי: אם רוצים שאני ארחיב עוד לגבי המכרזים, אין בעיה, אבל זה בגדול, כך שהנושא הזה, נושא המכרזים, ממש על שולחננו ואנחנו מאוד נכונים לשיח.
עמיחי דרורי: לגבי סוגיית מוסר התשלומים.
עמיחי דרורי: הסוגיה של העיכוב בתשלומים לעסקים קטנים ובינוניים, אנחנו מטפלים בה בעצימות גבוהה, הוצאנו בנושא הרבה מכתבים לחשב הכללי על מנת שבחסות משבר הקורונה יתייחסו לרשויות המקומיות באותו אופן שהרשויות המקומיות תוכלנה לשלם לספקים שמבצעים מטלות שלטוניות בתחומי הרשויות כמו שהממשלה מתייחסת לאותם ספקים.
עמיחי דרורי: הממשלה הורתה על הקדמת תשלומים כמעט במיידי לספקים שעובדים אצלה, לעומת זאת לרשויות המקומיות, על מנת שהן תוכלנה לשלם לספקים לא בוצעה שום מחשבה, שום הקדמת תשלומים, למרות פניות חוזרות ונשנות שלנו בנושא.
עמיחי דרורי: כמו שציין קודם לכן נציג התאחדות הקבלנים קאושנסקי, אנחנו בשיח איתם ובשיח עם הרבה גורמים עסקיים, אנחנו מאוד רוצים לקדם את הסוגיה וככל שהחשב הכללי יקדים תשלומים לרשויות המקומיות הן גם תוכלנה לשלם הרבה יותר מוקדם לספקים.
עפר שלח: עמיחי, אני רוצה להבין.
עפר שלח: יש רשויות שמקבלות מענקי איזון או סיוע ממשלתי אחר, אז אני מבין שהכסף צריך להגיע בשביל שהם יוכלו לשלם, אבל רשויות שמתקיימות מההכנסות שלהם וההכנסות האלה לא נפגעו או נפגעו בצורה שמאפשרת להם לשלם, מה זה שייך לממשלה אם הן מקדימות תשלומים או לא?
עמיחי דרורי: לא מדובר רק על מענקי איזון, מדובר על תשלומים בגין בניית מוסדות חינוך, מדובר על תשלומים בגין מרכזי תרבות וספורט, מדובר על תשלומים שוטפים - - -
עפר שלח: זאת אומרת דברים שלמעשה הרשות המקומית היא רק צינור או שיש מצ'ינג?
עמיחי דרורי: נכון, בדיוק, זו המילה.
עמיחי דרורי: הרשות המקומית היא צינור על מנת לממש מטלות שלטוניות שמבוצעות בתחומה ואנחנו אומרים לממשלה תעזרי לנו לעזור לעסקים, פעם אחר פעם אחר פעם.
עמיחי דרורי: אדוני היושב ראש, אם תוכל להציף את הנושא, לקדם את הנושא, אנחנו יותר מאשר נשמח.
עמיחי דרורי: הוצאנו שלוש פניות חודש אחרי חודש אחרי חודשיים לחשב הכללי, נענינו באפס מענה.
גרא קאושנסקי: אדוני היושב ראש, רק להשלים את הפרטים.
גרא קאושנסקי: מרבית הפרויקטים, כמעט כל הפרויקטים, הם במימון הממשלה ולכן הקשר הזה בין הממשלה להעברת הכספים מהממשלה למועצות ולעיריות.
עפר שלח: כן, אתה מדבר על הענף שלך, זה כמובן יותר רחב מזה.
עפר שלח: נמצא אלון קינסט מאגף החשב הכללי, ננסה לברר איתו את הנקודה הזאת.
אלון קינסט: שלום.
עפר שלח: הועלתה נקודה ספציפית שבאמת שווה דיון.
עפר שלח: כמו שהקדמתם תשלומים לדברים שרוכשת או שירותים שרוכשת המדינה האם יש אפשרות לדברים, כמו שנאמר פה על ידי נציג השלטון המקומי, בסוף רוכשת המדינה, אבל דרך הצינור של השלטון המקומי, להקדים תשלומים גם כאן כדי שהם יוכלו לעמוד באותו מוסר תשלומים שהמדינה עומדת?
אלון קינסט: אני אמנם נציג אגף החשב הכללי, אני עובד מינהל הרכש, יחידה בתוך אגף החשב הכללי, התבקשתי להתייחס לממצאים בדוח, הדוח עוסק רובו ככולו בביקורת על מינהל הרכש ויש לנו התייחסות מסודרת.
אלון קינסט: רק לעניין הנושא שהועלה, עשיתי בירור תוך כדי דיון עם מטה החשב הכללי, אני לא רוצה לתת תשובה בנושא שאני לא מוסמך ולא מתעסק בו, רק התשובה שקיבלתי שהם לא מכירים פנייה כזו שהתקבלה.
אלון קינסט: זה נשמע לי קצת מוזר.
עפר שלח: יש שלוש בדרך, אמר לך עמיחי דרורי, אז או שנאשים עוד פעם את דואר ישראל, או שמישהו שם לא כל כך שם לב.
עמיחי דרורי: היום, אדוני היושב ראש, זה כבר לא דואר ישראל, היום זה במייל.
עמיחי דרורי: אני יכול להעביר שוב את הפניות האלה, הפניות הועברו לרוני חזקיהו, החשב הכללי היוצא, ולישי בן אלי וכן הלאה, אני מניח שאתה מכיר את האנשים האלה.
עמיחי דרורי: הם פה ובעבודה, אני בטוח.
עפר שלח: אלון, אני מבין שאנחנו מתנפלים עליך על משהו שהוא לא בסמכותך, אבל אם תוכל באמת להעביר את זה הלאה.
עפר שלח: אני מניח שמדובר בסכומי כסף די גדולים, בסוף זה תקציבי רכש גדולים שעוברים מהמדינה דרך השלטון המקומי ואין באמת שום היגיון בזה שהמדינה תעמוד במוסר תשלומים שלה של שוטף פלוס 30 ולעומת זאת השלטון המקומי, לא באשמתו, אלא מפני שהוא לא קיבל את הכסף, יהיה בשוטף פלוס 90, בטח בזמנים האלה.