GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: האם הם בנוסף ל-50 מיליון שקלים עליהם את מדברת או בתוך ה-5 מיליון שקלים?
איריס פלורנטין: בשנת 2020 יש לנו 50 מיליון שקלים.
איריס פלורנטין: חלק מהכסף ב-2019 הועבר ל-2020 והוא בנוסף.
עפר שלח: איך יכולתם להעביר אותו אם אין תקציב?
עפר שלח: כשאין תקציב גם עודפים מחויבים אי אפשר להעביר.
איריס פלורנטין: העברנו.
איריס פלורנטין: יש לי 12 מיליון שקלים ויותר כשאנחנו עכשיו מקימים אתם ארבע יחידות 24/7 בארבע רשויות מקומיות.
איריס פלורנטין: המרכז הראשון יקום כבר בתקופה הקרובה והאחרים בתהליך.
עפר שלח: איפה?
איריס פלורנטין: המרכז הראשון יקום בעכו וכבר חתמנו הסכם עם העירייה שיש לה מבנה.
איריס פלורנטין: מכיוון שקיבלתי תקציב נוסף לשיפוץ, אנחנו נוכל לשפץ אותו ולכן זה נותן דחיפה מאוד גדולה ליציאה לדרך.
איריס פלורנטין: המרכז השני יהיה בתל אביב שגם להם יש מבנה.
איריס פלורנטין: הם הודיעו לנו אתמול שהמבנה כבר פנוי.
איריס פלורנטין: המרכז השלישי שהשבוע כבר עבר ועדת מכרזים יהיה בבית שמש.
איריס פלורנטין: המרכז הרביעי- ויש לנו הצהרת ראשת העיר – יהיה באזור הדרום באחריות עיריית ירוחם.
איריס פלורנטין: בחודש הקרוב יהיו הסכמים סגורים.
עפר שלח: מה מרכז כזה נותן?
עפר שלח: מה הוא יודע לעשות?
איריס פלורנטין: מרכז כזה ייתן טיפול ברמת הקהילה.
איריס פלורנטין: הוא שירות קהילתי.
איריס פלורנטין: הוא יהיה פתוח 24/7 עם שוטר עם רופא, עם עורך דין, עם עובדים סוציאליים שנמצאים שם כדי לענות על כל שאלה, לעשות מיצוי זכויות ולהיות שם בזמן אמת.
איריס פלורנטין: המרכז יהיה מאובטח על פי הכללים של המשטרה.
איריס פלורנטין: לצד המרכז הזה תהיה דירונת קטנה לנשים שחייבות לצאת באותו רגע ומאיזושהי סיבה לא יכולות לצאת או לא מתאימות ליציאה למקלט או לא רוצות להיות מזוהות בשלב הזה.
איריס פלורנטין: יש הרבה נשים שלא מזוהות.
איריס פלורנטין: אנחנו רואים את הפערים בין התלונה לבין מי שמגיע בסופו של דבר לטיפול ובנקודה הזאת אני גם אטפל בחודשים הקרובים.
איריס פלורנטין: זה המענה שהמרכזים האלה ייתנו.
איריס פלורנטין: אנחנו חושבים שהוא מענה חדשני ואתו אנחנו יוצאים לדרך.
עפר שלח: האם כל סוגיית המקלטים ותפקוד המקלטים נפגעה בעקבות המבולקה התקציבית של השנה האחרונה?
איריס פלורנטין: אני חושבת שהפעולה הראשונה שאנחנו עשינו יחד עם המקלטים בגל הראשון של הקורונה זה לדאוג שהמקלטים יהיו פתוחים ולתת להם את כל האפשרויות להמשיך לעבוד כולל שיפוי ועוד תוספת תקציב שלאחרונה שלחנו אליהם, סכום של 300,000 שקלים, כדי להחזיק אותם טוב יותר בתקופת הקורונה.
איריס פלורנטין: המקלטים קלטו כל הזמן.
איריס פלורנטין: כדי לסייע ולא לעצור את הקליטות, אנחנו פתחנו יחד עם ויצ"ו ישראל מקלט שעדיין עובד ועושה את בידוד מנע.
איריס פלורנטין: כל אישה מגיעה לשם לשבועיים ואחרי שבועיים עוברת למקלט.
איריס פלורנטין: אנחנו עשינו הסדר עם המלוניות של קורונה ואם יש אישה שצריכה לצאת כי היא חולה, אנחנו עושים הסדר אתם עבור נשים חולות עם הילדים.
איריס פלורנטין: הדברים פועלים ועובדים.
עאידה תומא סלימאן: עד היכן הגעתם עם המטה הארצי היה צריך לקום ובכמה הוא מתוקצב?
עאידה תומא סלימאן: שם בעצם עושים את כל הסנכרון של המידע והתיאום ליישום התוכנית.
איריס פלורנטין: כרגע יש לי מרכזת שעובדת יחד אתי.
איריס פלורנטין: לפני כשלושה שבועות קלטנו עובדת נוספת שתיכנס למטה.
איריס פלורנטין: יצאנו למכרז לשתי עובדות והצלחנו לקלוט אחת.
איריס פלורנטין: אנחנו יוצאים למכרז נוסף ואני מקווה שהתהליכים יאפשרו לנו לקלוט את העובדים קצת יותר מהר.
איריס פלורנטין: זה עדיין רק חלק.
עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת שיהיו שלוש עובדות בנוסף לעבודה הרבה שאת עושה.
עאידה תומא סלימאן: יהיו שלוש עובדים או עובדות בתוך המטה.
עאידה תומא סלימאן: לפי התוכנית העקרונית כמה עובדים הייתם צריכים לקבל למטה הזה?
איריס פלורנטין: בתוכנית העבודה שהובאה להחלטת הממשלה היה רשום שישה וחצי תקנים.
עאידה תומא סלימאן: מה מעכב קבלת שישה וחצי תקנים?
עאידה תומא סלימאן: אתם אחראים על עבודה כל כך גדולה ותוכנית כל כך גדולה.
עאידה תומא סלימאן: תקציבים?
איריס פלורנטין: אנחנו צריכים לקבל אישורים תקציביים גם לכוח אדם וגם תהליכים מכרזיים.
עפר שלח: ברשותך, איריס, כנראה נחזור אליך בהמשך.
עפר שלח: אני רוצה להעלות עוד כמה קולות מהשטח, מהעמותות שמטפלת בנושא הזה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את עורכת הדין איילת רזין בית אור, היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי תקיפה מינית.
עפר שלח: אלימות במשפחה ותקיפה מינית, אלה שני נושאים רעים שקשורים כמובן אחד בשני.
עפר שלח: האם בנתונים שמגיעים אליכם אתם רואים עלייה דומה?
איילת רזין בית אור: שלום.
איילת רזין בית אור: תודה על הדיון.
איילת רזין בית אור: אני נמצאת מחוץ לכנסת יחד עם חברותיי וחבריי, לזכר אותן נשים שנרצחו וקולן כבר לא יישמע.
איילת רזין בית אור: לכן אני נמצאת בחוץ ולא יחד אתכם בוועדה.
איילת רזין בית אור: אני כן אבקש להתייחס למספר נושאים שעוד לא עלו.
איילת רזין בית אור: המשרד לביטחון פנים שהוא אמור להיות בחזית המאבק באלימות במשפחה, בשמונת היעדים שהגדיר השר רק לאחרונה, שכח, נשמט הנושא של מאבק באלימות במשפחה ואלימות כלפי נשים וילדים.
איילת רזין בית אור: זה פשוט לא מופיע.
איילת רזין בית אור: יש שם שמונה נקודות עם נושאים שבאמת כולם חשובים, אני לא מקלה ראש, אבל כל הנושא של אלימות במשפחה לא נכלל שם.
איילת רזין בית אור: ושוב, המשרד לביטחון פנים אמור להוביל ולהיות בחזית המאבק באלימות במשפחה.
איילת רזין בית אור: הנושא השני שאני מבקשת להעלות, גם הוא קשור למשרד לביטחון פנים, הוא הנושא של הניטור האלקטרוני לעברייני אלימות במשפחה ועבירות מין.
איילת רזין בית אור: בשבוע שעבר נדה
איילת רזין בית אור: מנו לשמוע שהעבודה על הצעת החוק שעברה ועדת שרים, שמבקשת לתת מענה לנשים שיוכלו לא להיות במעצר בית בזמן שהאדם שחשוד באלימות כלפיהן מסתובב חופשי או שנמצא במעצר, שבעצם לא יוטלו עליהן מגבלות אלא עליו, האמצעי הזה שעובד בכל העולם, שמענו שוב שהוא לא אפקטיבי ולכן העבודה על הצעת החוק שעברה ועדת שרים נגדעה.
איילת רזין בית אור: לא שמענו מה התוצאות של הפיילוט, לא שמענו למה זה לא עובד ובעיקר לא שמענו למה בכל העולם זה כן עובד ורק בישראל זה לא עובד.
איילת רזין בית אור: את זה אנחנו נבקש מאוד מהוועדה, גם מהוועדה הזו, להיות עם יד על הדופק בנושא הזה כי תשובות לא קיבלנו.
איילת רזין בית אור: אחד הדברים, והוא הכי רלוונטי עכשיו לתקופה של הקורונה, זה הנושא של הצעת חוק שמקדמת אותה חברת הכנסת קרן ברק, הצעת חוק שנכתבה על ידינו והרבה שנים לא מגיעה לכדי הבשלה וחקיקה, וזה הנושא של הכשרות חובה לאותם שומרי סף, לאותם סוכני איתור, אנשי הוראה, אנשי רפואה, אנשי טיפול שלהם – ולפעמים אלה רק הם - יש את האפשרות והנגישות להגיע לאוכלוסייה שנמצאת בסיכון ולהושיט לה יד.
איילת רזין בית אור: לתת להם את הכלים לזהות סימני התעללות, אותות אזהרה, מצוקה.
איילת רזין בית אור: תחשבו על אותם ילדים, הילדים שלנו, שכלואים עכשיו בבית, נמצאים שעות על גבי שעות מול זום ולפעמים הקשר האנושי היחיד שיש להם, מלבד המשפחה שיש בה אלימות, הוא עם המורה.
איילת רזין בית אור: מיד עם הסגר הראשון וגם בסגר השני פנינו ולמשרד לביטחון פנים ולמשרד הרווחה בבקשה לעשות ביקורי בית יזומים.
איילת רזין בית אור: כל אותן משפחות "מוכרות" וביקשנו להגביר נוכחות משטרתית, ביקורי בית של עובדים סוציאליים כדי להרתיע ולהושיט יד, שהנפגעים ידעו שיש להם לאן לפנות.
איילת רזין בית אור: אנחנו לא רואות את הדבר הזה בשטח.
איילת רזין בית אור: פנינו למשרד החינוך ולא קיבלנו מענה.
איילת רזין בית אור: ביקשנו להנחות את המורים לעשות ביקורות, פניות יזומות בבתים שיש להם חשד שיש שם משהו.
איילת רזין בית אור: הם לפעמים הקשר היחיד, היד היחידה שיכולה להיות מושטת.
איילת רזין בית אור: לצערנו הדבר הזה לא מספיק מוטמע ולא נעשה.
איילת רזין בית אור: אנחנו נמשיך לדרוש זאת ונבקש את עזרת הוועדה בסיוע וקידום הנושא הזה.
איילת רזין בית אור: אתם מוזמנים להצטרף אלינו למחאה שמתקיימת כאן מחוץ לכנסת.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, אליעזר רוזנבאום.
עפר שלח: אני רוצה להתחיל מהנקודה הראשונה שהועלתה כאן לגבי סדרי העדיפויות של המשרד.
עפר שלח: אני בטוח שאלה ימים קשים ועמוסים מאוד למשטרה ואנחנו מכבדים מאוד את כל מה שהיא עושה.
עפר שלח: אני שואל אותך איפה משתקפת העלייה היחסית של אלימות בתוך המשפחה ואלימות כלפי נשים בסדר הפעולות של המשרד כאשר אנחנו רואים שסוגי הפשיעה האחרים, לפחות עד עכשיו וזאת כמובן מגמה מבורכת, הם בירידה באופן מובן לאור התנאים המיוחדים של סגרים, מגבלות חברתיות, אנשים נמצאים הרבה יותר בבית וכן הלאה.
עפר שלח: היכן העובדה שעל הרקע הזה יש הרבה יותר חשש מאלימות במשפחה באה לידי ביטוי בפעולה שלכם?
אליעזר רוזנבאום: אני אשיב גם על השאלות שלך וגם על הביקורת שהושמעה כאן.
אליעזר רוזנבאום: אני חושב שהביקורת היא לא במקום.
אליעזר רוזנבאום: אני עוסק בנושא הזה גם כמשנה למנכ"ל וגם עת לאחרונה הייתי ממלא מקום מנכ"ל המשרד למעלה משנה.
אליעזר רוזנבאום: הנושא הזה הוא בסדר עדיפות של מדיניות גם השר הקודם וגם השר הנוכחי והדברים באים לידי ביטוי בעשייה.
אליעזר רוזנבאום: אני מדבר על שני הדברים, גם בעקבות משבר הקורונה וגם אני מדבר על התוכנית הלאומית.
אליעזר רוזנבאום: אני זה שעמדתי בראש הוועדה והבאתי 14 המלצות לשני השרים, לשר לביטחון פנים ולשר הרווחה, בנושא ההתמודדות עם האלימות במשפחה ומזה נגזרה התכנית הלאומית שאנחנו שותפים לה.
אליעזר רוזנבאום: מי שמוביל את התוכנית הלאומית - זה גם מה שסוכם בוועדת השרים – זה משרד הרווחה ואנחנו שותפים,.
אליעזר רוזנבאום: תכף אני אומר מה עשינו ממקורותינו ולצערי אנחנו לא קיבלנו את התקציבים שביקשנו ואני מקווה שב-2021 ייתנו לנו יותר, אבל למרות שלא קיבלנו – כן עשינו את הדברים.
אליעזר רוזנבאום: בעקבות משבר הקורונה – זו גם תשובה לידידי יואב סגלוביץ' – ניתנו הנחיות במדיניות השר ומפכ"ל המשטרה לעשות מספר פעולות כדי לוודא שאותן נשים מאוימות, לא יפגעו בהן ויהיה להן ביטחון.
אליעזר רוזנבאום: נאמר כאן שיש שולחנות עגולים בתחנות המשטרה שהם מנהלים את כל הנושא הזה של נשים בסיכון והקשר הרצוף אתן מתבצע כפי שאמר את זה עופר מסינג.
אליעזר רוזנבאום: הדבר הנוסף הוא לגבי השחרור המינהלי.
אליעזר רוזנבאום: קודם כל, כשהיו תקנות לשעת חירום, השר דאג לכך שלא ישוחררו לחופשות גברים אלימים שמרצים את עונשם בגין אלימות במשפחה והם לא יצאו לחופשות.
אליעזר רוזנבאום: כרגע יש את השחרור המינהלי ואנחנו בתהליך למנוע את שחרורם באופן אוטומטי.
אליעזר רוזנבאום: מי שמכיר את הנושא של תקן הכליאה, כל מה שמעבר לתקן הכליאה, אנשים למעשה משתחררים בקיצור של שלושה-ארבעה חודשים ואנחנו מטפלים בדבר הזה.
עפר שלח: אני רוצה להבהיר את הנקודה האחרונה.
עפר שלח: אתם עכשיו פועלים לכך שלא ישוחררו גברים שנכלאו על עבירות של אלימות במשפחה במסגרת השחרור המינהלי.
אליעזר רוזנבאום: בדבר הזה יש שתי בעיות.
אליעזר רוזנבאום: בעיה אחת היא התראה.
אליעזר רוזנבאום: הוועדה לשחרור בשירות בתי הסוהר יכולה לקבל החלטה היום בבוקר ובתוך כמה שעות הבן אדם משתחרר.
אליעזר רוזנבאום: דבר כזה יכול להוות בעיה משמעותית וליצור פגיעה באישה כזו או אחרת.
עפר שלח: אם זה בסמכות
עפר שלח: כם לקבוע שבסוג העבירה הזה לא ישתחררו, אז ברגע שהוא מקבל דבר כזה, יצא דגל אדום, יקפוץ דגל אדום החוצה ויגיד שאותו לא משחררים.
אליעזר רוזנבאום: מאחר ויש את תקן הכליאה, היה דין ודברים לגבי המספרים, אנחנו מטפלים כדי להסדיר את הדבר הזה כפי שנהגנו כשהיו התקש"חים.
אליעזר רוזנבאום: כאשר היו התקש"חים לא הייתה בעיה.
אליעזר רוזנבאום: זה היה בתוכו ושם מנענו את הדבר הזה.
עפר שלח: מה צריך בשביל זה?
עפר שלח: צריך תקנות?
עפר שלח: צריך חקיקה?
אליעזר רוזנבאום: צריך להסדיר את זה בתקן הכליאה.
עפר שלח: הנושא נדון בוועדת הפנים.
אליעזר רוזנבאום: נמצאת כאן נציגת היועץ המשפטי שלנו, אפרת, ואם תרשה לה, אחרי שאסיים, היא תוכל לעדכן במדויק יותר כי אני לא הייתי בישיבת הוועדה.
אליעזר רוזנבאום: דבר נוסף.
אליעזר רוזנבאום: הקמנו מערכת ממוחשבת בין שב"ס למשטרת ישראל וכמובן שאנחנו מיידעים את הרווחה על אותם גברים שאמורים להשתחרר על מנת שיהיו מעודכנים בזמן וכמובן צריך לעדכן את הנשים עצמן.
אליעזר רוזנבאום: זאת מערכת נוספת שהקמנו בעקבות הצורך לראות שאין לנו פערים בעדכון.
אליעזר רוזנבאום: לגבי פעולות נוספות.
אליעזר רוזנבאום: בבתי הסוהר, אמר יואב סגלוביץ' נכון, מי שמרצה עונש פחות משנה, יש לנו קושי להעביר אותו את תוכניות הטיפול כי תוכניות הטיפול אורכות שנה ומעלה.
אליעזר רוזנבאום: זה פער שאנחנו בוחנים איך לטפל, להתחיל בבית הסוהר ולאחר מכן להמשיך את הטיפול בקהילה אבל כמובן צריך להסדיר את זה בחקיקה כי בהתנדבות לא בטוח שאותו גבר יסכים לעשות את הדבר הזה.
אליעזר רוזנבאום: אגף כלי ירייה חונה אצלנו והוא גם כפוף אלי.
אליעזר רוזנבאום: הוצאנו הנחיות מאוד ברורות לגבי כל אותם מאבטחים שהם בחל"ת שיחזירו בחזרה את הנשקים לחברות האבטחה, רישיונות שפג תוקפם.
אליעזר רוזנבאום: לוודא שהנשקים מוחזרים לאחסון במשטרה.
אליעזר רוזנבאום: כמובן שאם יש מידע על גבר אלים, רישיונו נשלל.
אליעזר רוזנבאום: יש תהליך מאוד מסודר.
אליעזר רוזנבאום: המידע עולה ממשרד הרווחה לתחנת המשטרה, מיד מגיע לחטיבת האבטחה שהיא אחראית, מיד מעבירים את ההודעה לאגף כלי ירייה ואנחנו מיד שוללים את הנשק ודואגים שהנשק הזה יופקד או יילקח מאותו גבר אלים.
אליעזר רוזנבאום: יש עוד פעולות נוספות.
אליעזר רוזנבאום: ברשותך, לגבי חלקנו בתוכנית הלאומית.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו כמה פעולות למרות שלא תוקצבנו כי הלכו למערכות בחירות ומשרד הרווחה הצליח לסגור תקציב עם משרד האוצר וכשאנחנו הגענו, יצאו למערכות בחירות.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו הקמנו 16 מחלקי משפחה ב-16 רשויות, שם כמות האירועים והתיקים מהגבוהה מהמגזר.
אליעזר רוזנבאום: יש את רמלה, לוד, תחנת זבולון ומי שכלול בתוכה, כאשר הרעיון היה לרכז ביחידה אחת את כל החוקרים שעוסקים בתא המשפחתי והקצינו לזה 125 תקנים.
אליעזר רוזנבאום: בכל אחת מהיחידות האלה אנחנו בתהליך של גיוס עובד סוציאלי או עובדת סוציאלית, קצינת משטרה, שתרכז תהיה אשת הקשר עם הקורבן אל מול התחנה ומשרד הרווחה, כדי שהקשר יהיה רצוף.
אליעזר רוזנבאום: המודל הזה של עו"ס משטרה הוא מודל מאוד מוצלח ואנחנו עושים את זה גם במסגרת הרשות למאבק באלימות, סמים ואלכוהול שלפני שלושה חודשים עברה למשרד החדש אבל את הפרויקט הזה הקמנו אחרי עבודה רבה וחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן מכירה ויודעת מה התרומה.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו מימנו 15 עובדים סוציאליים, לא שוטרות, אזרחיות, בתחנות המשטרה וביחד עם משרד הרווחה אנחנו מרחיבים את הפרויקט הזה.
אליעזר רוזנבאום: זה נקרא משפחה אבל זה על אותו מודל.
אליעזר רוזנבאום: לגבי הצימוד האלקטרוני.
עפר שלח: שים רגע נקודה.
עפר שלח: אורלי, רצית לשאול משהו?
אליעזר רוזנבאום: רק לגבי הצימוד האלקטרוני.
אליעזר רוזנבאום: בעוד 50 דקות אני עולה ל-זום עם הספרדים.
אליעזר רוזנבאום: יש כמה מדינות בעולם שמשתמשות בדבר הזה.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו פיילוט, לצערנו במסגרת שני הפיילוטים התגלו פערים טכנולוגיים.
עפר שלח: גם בישראל צימוד אלקטרוני זה לא דבר חדש.
אליעזר רוזנבאום: יש לנו צימוד אלקטרוני בשירות בתי הסוהר, פיקוח אלקטרוני על אסורים משוחררים על תנאי, אבל זה לא ה-GPS.
אליעזר רוזנבאום: כדי להגן על הנשים, אנחנו צריכים את המערכת עם GPS ויש שם פערים טכנולוגיים.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו כמובן לא נואשנו בגלל תוצאות הפיילוט.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו ממשיכים ומפרסמים בימים אלה RFD, כלומר, בקשה להדגמות מחברות לאור הפערים שעלו בניסוי ואנחנו כן מתכוונים לפרסם, אחרי שנקבל את ההצעות, מכרז בהנחה שנקבל מענים.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו ב-11:00 נפגשים ב-זום עם הספרדים והולכים לדבר אתם על הפרויקט שעובד אצלם.
אליעזר רוזנבאום: יש גם בפורטוגל ויש גם בקנדה.
אליעזר רוזנבאום: הכוונה שלנו היא כן לקדם את הדבר הזה ב-2021.
אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע מהיכן נלקח המידע שאנחנו לא מתכוונים לקדם את זה.
עפר שלח: קח אוויר.
אורלי אלמגור לוטן: שאלה כי דיברת על תזכיר החוק לגבי השחרור המינהלי.
אורלי אלמגור לוטן: אני לא יודעת אם עלתה היועצת המשפטית אבל יש את השחרור המינהלי הרגיל ואת השחרור המינהלי המוגבר.
אורלי אלמגור לוטן: אני לא בטוחה שזה חל על שני הסוגים של השחרור המינהלי בסיפור של אסירי אלימות במשפחה ואז השאל היא האם זה בעצם ייתן את הפתרון לכלל השחרורים המינהליים של אסירי אלימות במשפחה.
אורלי אלמגור לוטן: יש את המדרגות שעשו שחרור מינהלי מוגבר וזה נעשה כדי להתמודד עם הצורך שלהם להתאים את מספר האסירים להחלטת בג"ץ לגבי צפיפות הכליאה.
אורלי אלמגור לוטן: זאת הוראת שעה לשלוש שנים שתאפשר לשחרר יותר.
אורלי אלמגור לוטן: נדמה לי שזה רק על זה אבל אני לא בטוחה, אני לא משפטנית.
אליעזר רוזנבאום: זה לגבי הצימוד האלקטרוני.
אליעזר רוזנבאום: אם תרשה לעורכת הדין אפרת להתייחס לנושא השחרור המינהלי, אז יהיה מידע מדויק.
אליעזר רוזנבאום: יכול להיות שטעיתי.
עפר שלח: הייתי מעוניין לקבל על זה תשובה קצרה ותמציתית.
אפרת ליפשיץ פרקש: שלום לכולם.
אפרת ליפשיץ פרקש: אני אסביר.
אפרת ליפשיץ פרקש: הנושא הזה מוסדר בפקודת בתי הסוהר.
אפרת ליפשיץ פרקש: אכן מדובר על הנושא של השחרור המינהלי המורחב.
אפרת ליפשיץ פרקש: כיום האוכלוסייה היחידה שמוחרגת מהשחרור המינהלי המורחב זאת אוכלוסיית האסירים הביטחוניים כאשר אנחנו הפצנו תזכיר חוק שנועד להכניס לתוך ההחרגה הזאת גם את אסירי האלמ"ב ואסירים של עבריינות מין, כל אותם אסירים שמסכנים את ביטחון הציבור.
אפרת ליפשיץ פרקש: כרגע התזכיר נמצא עוד בשלב של הערות הציבור ואנחנו נקדם אותו בהמשך.
אפרת ליפשיץ פרקש: אנחנו מאוד מקווים שהכנסת גם תאפשר לנו לקדם אותו כמה שיותר מהר בשלב שהוא יגיע לוועדה.
אפרת ליפשיץ פרקש: כרגע המצב החוקי הוא שהחוק אינו מאפשר להחריג עבריינים מכל סוג שהוא מההליך של השחרור המינהלי כיוון שסעיף 68(ג) בפקודת בתי הסוהר קובע שברגע שהגיעו לתקן הכליאה, שהיום עומד על 14,000 אסירים, נציב שירות בתי הסוהר חייב לשחרר.
אפרת ליפשיץ פרקש: אין לו סמכות, אין לו שיקול דעת לבחור אסיר אחד על פני אסיר אחר.
אפרת ליפשיץ פרקש: אם הוא לא משחרר, זאת נחשבת כליאת שווא ולכן יש צורך לתקן את פקודת בתי הסוהר וזה התזכיר שהפצנו.
יואב סגלוביץ': מתי זה נשלח להערות הציבור?
יואב סגלוביץ': מתי התחיל התהליך הזה?
אפרת ליפשיץ פרקש: היום זה היום האחרון להערות הציבור.
יואב סגלוביץ': זה אומר שמחר אפשר להעביר את זה הלאה.
עפר שלח: מתי זה יכול להגיע לכנסת?
אפרת ליפשיץ פרקש: יעבדו את ההערות יחד עם משרד המשפטים וה משרדים הרלוונטיים וזה יעבור כמה שיותר מהר.
אפרת ליפשיץ פרקש: זאת השאיפה.
אפרת ליפשיץ פרקש: זה צריך כמובן לעבור ועדת שרים ולאחר מכן להגיע לכנסת.
יואב סגלוביץ': השר מעורב בזה באופן אישי?
אפרת ליפשיץ פרקש: כן.
אפרת ליפשיץ פרקש: עם היכנסו לתפקיד הוא הכריז שזה אחד הדברים שהוא רוצה לערוך בעניינם בחינה מחודשת.
אפרת ליפשיץ פרקש: הוא מעורב בכך.
יואב סגלוביץ': בסוף אם השר לא ייקח את זה באופן אישי, זה לא יהיה בכנסת הזאת.
עפר שלח: ואם זה צריך לעבור ועדת שרים, אני לא יודע אם מדובר על ועדת שרים לחקיקה או ועדת שרים אחרת.
עפר שלח: אם זאת ועדת שרים לחקיקה, היא לא התכנסה כבר חודשיים.
עפר שלח: זאת כמובן לא הערה אליכם אבל אנא, תדחפו בדרג המיניסטריאלי שהדבר הזה יגיע.
עפר שלח: אני מבטיח לכם כחברי כנסת שיושבים כאן בוועדה, הם לא חברי ועדת הפנים אבל אנחנו נפעיל כל מה שאנחנו יכולים ואני לא חושב שתהיה התנגדות בוועדת הפנים.
עפר שלח: לכן ככל שזה ימהר להגיע, כך יהיה יותר טוב.
עפר שלח: אני רוצה עוד כמה קולות מהשטח.
עפר שלח: נעמי שניידרמן, מנכ"לית עמותת אישה לאישה.
נעמי שניידרמן: בוקר טוב.
נעמי שניידרמן: תודה רבה על רשות הדיבור.
נעמי שניידרמן: אני רוצה להתחבר לדרים החשובים ששיתפה איריס פלורנטין.
נעמי שניידרמן: אני מנהלת עמותה שמפעילה גם מקלט לנשים נפגעות אלימות וגם תוכנית של דירות מעבר.
נעמי שניידרמן: אחרי תקופת ההתאקלמות הראשונית אני חושבת שההתארגנות סביב הנושא של הקורונה היא מאוד מרשימה.
נעמי שניידרמן: אני רוצה לתת עוד שני הדגשים שאני חושבת שהם משמעותיים בהקשר הרחב יותר.
נעמי שניידרמן: דובר הרבה על המענים החירומיים והמיידיים אבל דווקא כמי שנמצאות בשטח ומלוות נשים, אנחנו יודעות להגיד שהתהליך הוא תהליך ארוך טווח.
נעמי שניידרמן: יש את ההתערבות המשברית הראשונה והתהליך הקריטי להצלת חיים אבל יש גם המון עבודה לאורך זמן ולהערכתנו כדי להוציא אישה ממעגל האלימות ולתת לה את הן הכלים הרגשיים והן את הכלים הפרקטיים לעמוד בעצמה על הרגליים, לפעמים צריך תקופה של כמה שנים, לפחות עוד שנה אחרי השהות במקלט.
נעמי שניידרמן: בשעתו יצא חוק זכויות נשים יוצאות מקלטים בעקבותיו ניתנים מענים מסוימים לשיקום קהילתי אבל זה לא מספיק ולהערכתנו אם היו נפתחות עוד דירות מעבר ועוד תוכניות מהסוג הזה והיו מעבים אותן, היה לכך ביקוש.
נעמי שניידרמן: חשוב לי שהדברים האלה יקבלו ביטוי.
נעמי שניידרמן: נושא נוסף שאני חושבת שהוא מאוד מאוד רלוונטי והוא בא בעקבות הדיון שהתקיים אתמול בנושא של אלימות כלכלית, שבאמת החסמים הם לא רק טיפוליים אלא הם כוללנים וכדי שאישה תוכל להאמין בכוחותיה ולצאת לדרך חדשה, היא נדרשת להשתלבות בשוק העבודה, להעצמה כלכלית, וכמובן שהרבה פעמים היא פגיעה והיא חלשה גם בגלל נסיבות החיים שלה וגם בגלל אלימות כלכלית.
נעמי שניידרמן: אני חושבת שבתוך כל הדיון הזה יש המון התייחסות להיבטים החירומיים וכמובן בעקבות שני מקרי הרצח זה טבעי אבל חשוב לזכור שיש מאות אלפי נשים שסובלות מכל מנעד האלימות ומגיעים להם חיים של כבוד.
נעמי שניידרמן: כאשר מתייחסים בתוכנית לאומית לאלימות במשפחה צריך לחשוב גם על היום שאחרי אותם מענים מיידיים ועל היום שאחרי המקלט.
עפר שלח: נקודה מובנת לגמרי.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את לרה צינמן, ארגון משפחות נרצחות ונרצחים.
לרה צינמן: שלום לכולם.
לרה צינמן: אני לא רק יושבת ראש ארגון נרצחות ונרצחים אלא גם אימא לדנית שנרצחה לפני 24 שנים בחיפה עת הייתה בת 22.
לרה צינמן: אני מכירה משפחות רבות גם מאלה שנרצחו השנה וגם משנים רבות שחלפו מאז הקמת הארגון ב-1998.
לרה צינמן: אני מתחברת לנושאים רבים מאוד שהוזכרו כאן
לרה צינמן: אבל אני רוצה לחזור למה שנאמר על ידי המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים ולהזכיר שבתחילת הקיץ נפגשנו ודיברנו והובטח לנו שתוקם יחידת מעקב, יחידת פיקוח אחר גברים אלימים שמשתחררים במלוא ריצוי העונש.
לרה צינמן: לא שחרור מינהלי ויש הבדל מהותי.
לרה צינמן: כאן דובר על שחרור מינהלי אחרי תקופות מאסר קצרות אבל יש גם תקופות מאסר הרבה יותר ארוכות ואפילו תקופות מאסר לרוצחים שבעסקאות טיעון נדונים לעונשים מגוחכים כמו 12 שנים, 15 שנים, ואז כשהם משתחררים עם ציפורי דרור, אף אחד לא מכיר אותם ואף אחד לא יודע שהם רצחו בעבר.
לרה צינמן: יש נשים אחרות שמתחתנות אתם בלי לדעת שהם מהווים סכנה והם עלולים לבצע שוב את זממם.
לרה צינמן: בקשר לתקציבים לתוכנית הלאומית.
לרה צינמן: בשנת 2014 הייתה דרישה להקים רשות לאומית למניעת אלימות במשפחה.
לרה צינמן: עם כל זה קמה ועדה בין-משרדית שעד עצם היום הזה מתווכחת על התקציבים וזה במקום, כמו שנאמר, שיהיה גוף מתכלל ואחראי שאפשר יהיה לבוא אליו בטענות.
לרה צינמן: לגבי הרעיון שמשרד מבקר המדינה יבצע בדיקה מקיפה של כל התחום, יש לכלול בתחום הזה את עצם הסקר של נפגעי עבירה.
לרה צינמן: במדינת ישראל מעולם לא נערך סקר נפגעי עבירה.
לרה צינמן: אני מכירה אישית כל כך הרבה יתומים שגדלו לתוך זה, שמינקות הם גדלו לתוך המציאות הזוועתית שאבא שלהם רוצח ואין להם אימא.
לרה צינמן: יש כאלה שהם איבדו את אמם כבגירים והם מתמודדים עם משפט בלתי סביר עם עסקאות טיעון ועם מצוקות כלכליות.
לרה צינמן: אם להשוות מה מגיע ליתומי צה"ל או ליתומי פעולות איבה, הפער הוא עצום וגם המעמד החברתי הוא לגמרי שונה.
לרה צינמן: הרבה מהילדים האלה מתביישים לדבר על זה שאימא שלהם נרצחה ולא מספרים על כך לאף אחד ולא יוצאים לתקשורת אלא רק בודדים יוצאים לתקשורת.
לרה צינמן: משהו צריך להשתנות במדינה.
לרה צינמן: משנת 1998, שנתיים אחרי הרצח של בתי, אני מעורבת בפעילות הארגון.
לרה צינמן: אנחנו היינו שותפים לחוק זכויות נפגעי עבירה שמלאו 20 שנים לחקיקת ועדיין מדברים על פשלות במערכת מנע ועל כל מיני תוכניות שלא בוצעו.
לרה צינמן: משהו צריך להשתנות במדינה ואני מקווה שהוועדה שלכם תמשיך לדרוש בדיקה יסודית על ידי משרד מבקר המדינה.
לרה צינמן: תודה.
עפר שלח: דברים ברורים שנשמעו היטב.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, את טלי יוגב.
עפר שלח: חלק מהדברים שנוגעים לתחום הזה הועברו אליכם.
עפר שלח: אני רוצה לדעת מה הסיטואציה אצלכם - האם אתם רואים תקציבים ושנית, מה אתם עושים בהיבט הזה ומה בתחום אחריותכם.
טלי יוגב: אנחנו כמובן שותפים בוועדה הבין-משרדית.
טלי יוגב: אנחנו מפעילים את עו"ס המשטרה במגזר הערבי.
טלי יוגב: אנחנו מפעילים 15 תקנים אזוריים שנותנים מענה ל-54 ישובים.
טלי יוגב: אני רוצה לציין את מה שציין אליעזר רוזנבאום קודם שהתקציב שמוקצה לזה לא מוקצה מהתקציב הבין-משרדי.
טלי יוגב: הוא היה מוקצה מהתקציב הספציפי של המשרד לביטחון פנים שעד לפני מספר חודשים היינו שייכים אליו.
טלי יוגב: בהתחלה הוא היה החלטת ממשלה אבל המשרד תקצב את זה.
טלי יוגב: כלומר, לא התקבל תקציב ייעודי לזה.
עפר שלח: בתוך כל הבירוקרטיה הממשלתית הזאת, אני רוצה להבין.
עפר שלח: הייתה יחידה או היה איזשהו סעיף בתוך המשרד לביטחון פנים שהיה אחראי לממן את העובדים הסוציאליים האלה שעוסקים בתחום הזה.
עפר שלח: משהוקם המשרד לחיזוק וקידום קהילתי והדבר הזה הועבר אליו, האם עבר אתו גם הכסף?
עפר שלח: האם היום העובדים הסוציאליים האלה מקבלים כסף מהתקציב שלכם?
טלי יוגב: הם מתוקצבים.
טלי יוגב: הם קודם כל מתוקצבים השנה ויהיו מתוקצבים גם בשנה הבאה, אבל אני אומרת שוב שזה לא שהתקבל איזשהו תקציב ייעודי.
טלי יוגב: אנחנו גוזרים את זה מתוך התקציבים שלנו ואת זה כן חשוב לומר.
טלי יוגב: איריס יודעת את זה, הוועדה יודעת את זה ואנחנו מקווים שאם יתקבל תקציב, יהיה אפשר לתקצב את הדברים האלה.
עפר שלח: סליחה על השאלה המאוד בירוקרטית כי בסוף על הדברים האלה דברים קמים ונופלים.
עפר שלח: העובדים הסוציאליים האלה, זו תקנה שהיא בבסיס התקציב או שזה תקציב שצריך לחדש אותו כל שנה?
טלי יוגב: זה תקציב שהיה קיים במשרד לביטחון פנים שהמשרד לביטחון פנים גזר מתוך תקציבו.
טלי יוגב: איך זה ייראה ב-2021, בתקציב של המשרד החדש, אני לא יודעת להגיד לך.
טלי יוגב: ברור שזה לא ייפול.
טלי יוגב: ברור שזה ייכנס.
טלי יוגב: להגיד לך אם זה ייכנס דרך הוועדה הבין-משרדית או דרך תקציב ייעודי שיוקצה לטובת המשרד בעניין הזה, אני לא יודעת לומר לך כמו שאנחנו לא יודעים איך ייראה תקציב 2021.
טלי יוגב: אני יכולה להגיד לך שב-2020 אנחנו מתוקצבים לנושא.
עפר שלח: אני מבין מזה שבסופו של דבר זה כפוף למה שיקרה עם תקציב 2021 שאנחנו לא יודעים אם הוא בכלל יעבור ושאנחנו לא יודעים איך הוא ייראה.
עפר שלח: זאת אומרת, זה לא משהו שהוא נכון להיום, בתקציב מדינת ישראל, חקוק בסלע ועובר משנה לשנה ובטוח שהוא יתקיים.
טלי יוגב: זה לא חקוק בסלע אבל אני אגדיר את זה אחרת.
טלי יוגב: זה אמנם לא חקוק בסלע אבל אין מצב שזה לא יתקיים ב-2021.
טלי יוגב: לא יודעת מאיזה סעיף יעבירו את הכסף לנושא אבל אין מצב שזה לא יתקיים ואת זה חשוב לומר.
טלי יוגב: גם אף אחד לא מעלה על דעתו שזה לא יתקיים.
יואב סגלוביץ': ההעברה הייתה של האנשים והנושא פשוט עבר ממשרד למשרד.
יואב סגלוביץ': שאלה טכנית.
יואב סגלוביץ': בסוף מפקד המשטרה, לא משנה באיזה מקום בו נמצא אחד העובדים הסוציאליים, הוא קובע ישיבה בשעה מסוימת אבל במקביל השרה רוצה לעשות ביקור והיא רוצה שאותו עובד סוציאלי יבוא אתה.
יואב סגלוביץ': מי קובע?
טלי יוגב: בוא נגיד שזה לא בדיוק עובד כך.
טלי יוגב: נכון להיום הכול נעשה בתיאום וכמו שאנחנו יודעים לתאם את העבודה של העובדים הסוציאליים עם תחנות המשטרה ועם אגפי הרווחה, אנחנו נדע גם לעשות את התיאום אם השרה תרצה לבקר במקום.
יואב סגלוביץ': זה תלוי ברצון טוב.
טלי יוגב: אני מניחה שאם השרה תגיע, גם מפקד התחנה יהיה בביקור שלה.
יואב סגלוביץ': אני לא סתם שואל.
יואב סגלוביץ': בסוף אין כאן אחידות הפיקוד על האירוע הזה.
יואב סגלוביץ': כלומר, בסוף משהו שהיה בתפיסת העבודה שעובדים ביחד, יכול להיות שבעוד שנה, בעוד שנתיים, כל אחד עובר תפקיד, אנשים משתנים, אנשים עוברים, אנשים באים ובסוף זה פוצל.