GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב סגלוביץ': זה המצב הארגוני כרגע.
טלי יוגב: אני רוצה להדגיש.
טלי יוגב: נמצאים כאן גם אליעזר, גם איריס וגם אנשי המשטרה.
טלי יוגב: התוכנית הזאת היא תוכנית משולבת של משרד הרווחה, של המשרד לביטחון פנים שעכשיו עבר אלינו למשרד לחיזוק וקידום קהילתי ושל המשטרה.
טלי יוגב: אין דבר שאנחנו עושים והוא לא מתואם.
טלי יוגב: אנחנו יושבים ביחד.
טלי יוגב: בשבוע שעבר או השבוע היה יום הכשרה לעובדים הסוציאליים של החברה הערבית וכולם היו שם.
טלי יוגב: המשטרה הייתה, משרד הרווחה היה שם, אנחנו היינו שם, המשרד לביטחון פנים היה שם.
טלי יוגב: זאת תוכנית משותפת לכולם, כך שאין מצב שמישהו יחליט יום אחד שלא בא לו.
טלי יוגב: זה לא עוד כך.
טלי יוגב: יש לנו נהלים, נהלי עבודה משותפים.
טלי יוגב: זה מסו הדברים שדווקא חקוקים בסלע.
טלי יוגב: שיתוף הפעולה חקוק בסלע.
טלי יוגב: התקציב אולי לא, אבל שיתוף הפעולה חקוק בסלע.
יואב סגלוביץ': אני בא מהמקום הזה ודווקא ראיתי את הסלעים זזים.
יואב סגלוביץ': אני אומר שנכנס עוד גורם מתאם ומרוב תיאום כולם מתאמים עם כולם כל הזמן.
יואב סגלוביץ': זאת השורה התחתונה אבל זאת דעתי שאני אומר אותה בלי כל קשר.
יואב סגלוביץ': אני בטוח שאתם עושים את המקסימום האפשרי.
יואב סגלוביץ': לא אתם החלטתם לעשות את הפיצול.
יואב סגלוביץ': אני אומר שנכנס כאן עוד גורם מתערב.
יואב סגלוביץ': זאת לא אידיאולוגיה לעשות עוד תיאומים אלא זה כורח המציאות.
טלי יוגב: חבל לי שאנחנו נכנסים לתוך תחומים מקצועיים כי אלה ממש תחומים מקצועיים פרופר.
טלי יוגב: הסיפור של העובדים הסוציאליים האלה הוא סיפור של אנשים שנמצאים בתווך, בין החלק האכיפתי המשטרתי לבין החלק הטיפולי.
טלי יוגב: יש לזה רציונל מקצועי.
טלי יוגב: אתה תשמע את העובדות הסוציאליות דווקא מהחברה הערבית מדברות ומסבירות כמה התווך הזה הוא נכון מקצועית ביכולת שלהם להגיע גם לנשים שנפגעו וגם לגברים שפגעו.
טלי יוגב: אם הן היו מזוהות לגמרי עם המשטרה, הן לא היו מצליחות לעשות את זה, ואם הן היו מזוהות לגמרי עם הרווחה, הן לא היו מצליחות לעשות את זה.
טלי יוגב: דווקא המקום של התווך הוא מקום מאוד מאוד משמעותי בחברה הערבית.
טלי יוגב: אני אומרת שיכול להיות שזה מורכב, אני לא אומרת שזה קליר-קט אבל דווקא הסיפור של התיאומים הבין-משרדיים בתחום הזה עובד וזה באמת עובד.
עפר שלח: אני לא רוצה להפיל עליך הצדקה או אי הצדקה לחלוקות הממשלתיות ולקיומם של משרדים כאלה ואחרים.
עפר שלח: אני רוצה לשאול אם פרט לסעיף הזה יש עוד דברים.
טלי יוגב: אני רוצה להוסיף עוד משהו.
טלי יוגב: נעשית אצלנו עבודת מניעה שהיא עבודה בתוך הקהילה שעובדת גם עם מנהיגות קהילתית על הנושא של איתור וזיהוי וגם עם שומרי סף, כמו עם ספרים, ספריות, בלניות, נהגי מוניות, עבודה עם צוותים של ברים.
טלי יוגב: נערכות מאות ואלפי הכשרות מדי שנה לצוותים האלה בשביל לדעת לזהות את הסימנים המתרימים ולדעת איך לקחת את האישה יד ביד לתחנת המשטרה או לאגף הרווחה כדי לקבל סיוע.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את איריס בן יעקב ממשרד החינוך.
עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך שאלה ואני אנסה למקד אותה ככל האפשר.
עפר שלח: בהינתן המצב הבעייתי בתוך מערכת החינוך, בעיקר העובדה שגם במיטב התנאים – ואנחנו עוד לא מצויים במיטב של התנאים – מורים וצוות בתי הספר רואים את התלמידים הרבה פחות ונוגע בהם הרבה פחות מאשר בשנה רגילה.
עפר שלח: איך אתם והאם אתם מסוגלים לקיים את חלקכם בהיבט הזה של אבחנת ילד או ילדה שנפגעו וגם דרכם אולי אפשרות לאבחן אימא שנפגעה?
איריס בן יעקב: אין ספק שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד מאוד מורכבת ואת המענים הרגילים שלנו של איתור וזיהוי ניסינו להתאים לתקופת הקורונה.
איריס בן יעקב: אנחנו כתבנו איזשהו תדריך לצוותי המורים בהתאמה לתקופה הזו של איך אפשר בכל זאת, למרות הקושי המאוד מאוד גדול, לאתר ילדים שנמצאים בסיכון.
איריס בן יעקב: אני מדברת על טווח גדול של סיכון כולל גם אלימות במשפחה.
איריס בן יעקב: בתוך האתר שלנו "לומדים בביטחון", שזה אתר שנבנה עכשיו לתקופת הקורונה, הכנסנו שם חומרים שמותאמים גם מגזרית וגם גילאית, לפי גילים, מהגן עד כיתה י"ב, במטרה שצוותי החינוך באמת יוכלו לאתר ולזהות.
איריס בן יעקב: בנוסף לזה גם הקלטנו הרצאה מוקלטת כדי להסביר לצוותים החינוכיים איך נראה ילד כזה.
איריס בן יעקב: זאת אומרת, ניסינו כל מיני חלופות להתניע את הנושא הזה בתקופה הזאת.
איריס בן יעקב: בנוסף לזה יש לנו חוזר מנכ"ל.
איריס בן יעקב: יש לנו מדיניות מאוד מאוד ברורה בנוגע לחובת היידוע.
איריס בן יעקב: מורה או איש חינוך או אשת חינוך שמאתרת מצב כזה, מקבלת הנחיה ליידע את ההורה, זה שבעצם נפגע, בזה שהוא יכול לפנות למרכזים הטיפוליים, למרכזים לאלימות במשפחה, לקו 118, לכל החלופות שהרווחה ומשרדי הממשלה מציעים.
איריס בן יעקב: אני רוצה לומר שגם אנחנו חלק מהוועדה הבין-משרדית שאיריס פלורנטין מובילה.
איריס בן יעקב: אנחנו שוברים את הראש בימים אלה איך עוד אפשר לסייע לילדים האלה.
איריס בן יעקב: אנחנו מנסים לחשוב על משהו מקוון שפונה לילדים שנמצאים במצוקה ומציג להם את החלופות לעזרה.
איריס בן יעקב: יש כל מיני דרכים וזה לא פשוט.
עפר שלח: אני יודע שזה לא פשוט ולכן אני שואל אם יש לכם נתונים שמשווים את כמות הזיהויים של מוריםן ואנשי צוות חינוכי של סוגיות כאלה בשנה רגילה ובשנה האחרונה.
איריס בן יעקב: יש לנו נתונים.
איריס בן יעקב: , הנתונים ירדו.
איריס בן יעקב: גם ברווחה.
איריס בן יעקב: גם הנתונים של הרווחה וגם שלנו.
איריס בן יעקב: אין ספק שהנתונים ירדו לאור המצב.
איריס בן יעקב: צריך לזכור שיש ילדים בלי אמצעי קצה.
איריס בן יעקב: מורה שנמצא בקשר עם ילדים ב-זום, לא לכולם יש מחשבים, לא כולם מתוקשבים, יש ילדים שמאוד מאוד קשה להם לדבר במיוחד כאשר מדובר באלימות במשפחה כי ההורים בסביבה.
איריס בן יעקב: יש הרבה קשיים.
איריס בן יעקב: אין ספק שהמקרים ירדו וירדו הרבה.
עפר שלח: מיד נגיע למשרד האוצר וננסה לקבל תשובות ממנו.
עפר שלח: , אני מבקש להעלות את משרד המשפטים, את רחל ספירו.
רחל ספירו: שלום לכם.
עפר שלח: אחרי הסיבוב שעשינו בהבנת הקשיים המשמעותיים של התקופה הזאת, האם יש אספקטים משפטיים בכל שרשרת הטיפול שאפשר לשנות אותם בין אם זה בתקנות, בין אם זה בהוראות שעה, במשהו שיעזור להתמודדות המשפטית עם הסוגיה הזאת של אלימות במשפחה?
רחל ספירו: אני אתייחס בקצרה.
רחל ספירו: אנחנו כמשרד המשפטים נמצאים כחלק מהוועדה הבין-משרדית שאיריס פלורנטין מובילה וגם במסקנות של הצוות שאומצו בהחלטת ממשלה.
רחל ספירו: יש היבטים שונים ביחס לנושאים משפטיים, לאו דווקא בהובלת משרד המשפטים אבל אנחנו מסייעים ככל הנדרש וככל שעולה הצורך.
רחל ספירו: בתקופת הקורונה לא ראינו איזשהו נושא קריטי שיש צורך ספציפי לתקופת הקורונה בהיבט המשפטי.
רחל ספירו: יש את הנושאים שכבר עלו כאן
רחל ספירו: על ידכם וגם על ידי נציגי הציבור ונציגי המשרדים ואנחנו בעבודה משותפת עם המשרדים, אם זה משרד הבריאות, אם זה משרד הרווחה והמשרד לביטחון פנים.
עפר שלח: ספציפית לסוגיה שהועלתה כאן לגבי השחרור המינהלי, ברור שיש לזה אספקט משפטי.
עפר שלח: יש משהו שמשרד המשפטים צריך לעשות שם ועוד לא נעשה?
רחל ספירו: ביחס לשחרור המינהלי, חברתי אפרת התייחסה.
רחל ספירו: ברגע שיסתיימו הערות הציבור, המשרד כמובן יתגייס לסייע, המחלקה הפלילית אצלנו.
רחל ספירו: אנחנו מודעים לצורך ונסייע בהקדם עת זה יגיע אלינו.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את משרד האוצר, נתנאל אשרי.
עפר שלח: אני אשאל שאלה מאוד פשוטה – איפה הכסף?
עפר שלח: זה כסף שנקבע בהחלטת ממשלה, בתוכנית לאומית ועד עכשיו הגיע חלק מאוד קטן ממנו.
נתנאל אשרי: התוכנית הלאומית שעלותה 250 מיליון שקלים, כמו שאמרו קודם, אמנם התקבלה עקרונית בהחלטת ממשלה 2820 ומה שנאמר בה באופן ספציפי היה שהממשלה מאמצת עקרונית את עיקרי תוכנית הפעולה.
נתנאל אשרי: ההחלטה הזאת עברה ללא תקציב, כמו שנכתב במסמך של מרכז המחקר, וההחלטה התקציבית הייתה החלטה שהגיעה כמעט שנתיים אחר כך, החלטה 4438 שבעצם מוסיפה 20 מיליון שקלים ל-30 מיליון השקלים שנוספו ללא החלטת ממשלה מתוך סדרי עדיפויות והדיונים במשרד האוצר ומשרד הרווחה לאורך השנים.
נתנאל אשרי: סך הכול 50 מיליון שקלים שאמורים להיכנס לבסיס התקציב בשנת 2021.
נתנאל אשרי: התשובה לשאלה שעלתה כאן, מי הסכים לכך שהתוכנית תעמוד על 50 מיליון שקלים בבסיס, היא ממשלת ישראל.
עפר שלח: יש דבר כזה בעולם החלטת ממשלה ללא תקציב?
עפר שלח: מה זאת החלטת ממשלה ללא תקציב?
עפר שלח: זאת הבעת דעה.
עפר שלח: גם לי יש.
נתנאל אשרי: הנה, אנחנו רואים שיש דבר כזה.
נתנאל אשרי: החליטו החלטה עקרונית דקלרטיבית שלא לוותה בתקציב ולכן גם יכלה לעבור בעיתוי שהיא עברה ללא קיצוץ רוחבי וללא הצבעה על מקורות.
נתנאל אשרי: כשהצלחנו להצביע על מקורות התקדמנו עם הנושא הזה ככל שניתן משנה לשנה.
עפר שלח: אבל הצבעתם על מקורות בחמישית הכסף.
נתנאל אשרי: לפי קצב ההתקדמות.
נתנאל אשרי: גם בשיתוף עם משרד הרווחה הבנו שזה פיזיבילי משנה לשנה וגם לפי מה שיש.
עפר שלח: מהכסף שהוקצה בפועל על ידכם, כמה בוצע?
נתנאל אשרי: משרד הרווחה עדיין בעבודה על זה עם הכסף של השנה.
נתנאל אשרי: כמו שאיריס אמרה כאן קודם ברמת החיוב של חוזים אנחנו בניצול מלא.
נתנאל אשרי: איריס, תקני אותי אם אני טועה.
עפר שלח: אני מנסה לעשות סדר.
עפר שלח: בשנה שעברה הוקצבו 50 מיליון שקלים ובנובמבר נוספו עוד 20 מיליון שקלים.
נתנאל אשרי: 30 מיליון שקלים בבסיס ועוד 20 מיליון בנובמבר.
עפר שלח: 30 ועוד 20.
עפר שלח: ה-50 מיליון בוצעו?
נתנאל אשרי: ה-20 מיליון שניתנו בשנה שעברה לא בוצעו אבל חלקם הגדול חויב והתגלגל בעודפים, כמו שאיריס אמרה קודם.
עפר שלח: אבל העודפים האלה, כל עוד אין תקציב ל-2020, אפשר להוציא אותם?
נתנאל אשרי: כן.
נתנאל אשרי: , העודפים האלה הועברו למשרד השנה ברמה של 80 אחוזים.
נתנאל אשרי: 80 אחוזים מהעודפים הועבר.
נתנאל אשרי: כמו שאיריס אמרה, הם מנצלים אותם לביצוע פעולות נוספות חד פעמיות.
עפר שלח: וב-20?
נתנאל אשרי: בגלל שלא היה תקציב לשנה הזאת, התחלנו שוב מהבסיס שלפני החלטת הממשלה 4438, בתחילת שנה עם 30 מיליון שקלים.
נתנאל אשרי: לאור המצוקה שנוצרה בקורונה, הצלחנו למצוא לטובת העניין את ה-20 מיליון שקלים הנוספים גם ללא תהליך התקציב.
נתנאל אשרי: כרגע משרד הרווחה עובד על בסיס של 50 מיליון שקלים ואני מקווה שכאשר יהיו דיוני התקציב ל-2021, אנחנו נטמיע את הנושא בבסיס התקציב בצורה קבועה.
עפר שלח: כאשר יהיו, זאת מילה אופרטיבית.
עפר שלח: כרפרנט הרווחה באגף התקציבים, כשיהיו הדיונים האלה, עם מה תבוא?
עפר שלח: מה תשים על השולחן?
נתנאל אשרי: מי שמציג לצדו עדיפויות, זה קודם כל משרד הרווחה ולכן אני מחכה לקבל מהם, לכשיהיו דיוני תקציב כאלה, את הדרישה שלהם לקצב פעילות סביר בתוכנית הזאת שגם ניתן לביצוע.
נתנאל אשרי: אני מאמין שבתוך סדרי העדיפויות נוכל לתת לזה העדפה.
נתנאל אשרי: אנחנו במשרד האוצר בוודאי לא נמנע ממשרד הרווחה לתעדף את זה במסגרת דיוניו התקציב.
עפר שלח: אתה אומר לנו שהחלטת הממשלה ההיא, זה לא שהיא אנכרוניסטית או לא אנכרוניסטית אלא היא קלאם פאדי.
עפר שלח: היא לא מגובה.
עפר שלח: מה שמגובה בתקציב, וגם זה משנה לשנה, בהנחה שיש תקציב ואתה אומר לנו, וזה לא מפיל כאן אף אחד מהכיסא, שאין אפילו דיונים על התקציב הזה – בשנה טובה זה 50 מיליון שקלים שבאים ב-30 פלוס 20 חודש לפני הסוף.
נתנאל אשרי: שוב, ב-2019 באמת היו בעיות.
נתנאל אשרי: השנה, 2020, הכסף עבר בחודש מאי, ה-20 מיליון הנוספים.
נתנאל אשרי: שוב, כשיהיה תקציב, בנקודת הזמן הזאת, מובטח למשרד הרווחה בבסיס התקציב 50 מיליון שקלים.
נתנאל אשרי: אם אפשר בבקשה להעיר.
נתנאל אשרי: אמרה בתחילת הדיון חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן שיש כאוס טוטלי במשרד הרווחה.
נתנאל אשרי: אני ממש מבקש להעיר על הדבר הזה.
נתנאל אשרי: אמנם משרד הרווחה הוא לא פסגת כל החלומות אבל יחד עם זאת, ואני שמח שאמרו את זה גם נציגות לפניי, הגורמים המקצועיים שמטפלים בנושא הזה במשרד הרווחה הם הגורמים המקצועיים מהמעולים שיש והמצב הוא רחוק מאוד מאוד מלהיות כאוס.
נתנאל אשרי: נראה לי חשוב להגיד את זה.
עפר שלח: הדברים נשמעו.
עפר שלח: אני רוצה לחזור לאיריס פלורנטין.
עפר שלח: לאור כל זה, אחרי הסיבוב הגדול שעשינו, התמונה די ברורה ולא משמחת.
עפר שלח: אני אשאל שאלה שאני לא חושב ששאלתי שמונה שנים בכנסת.
עפר שלח: מה עושים?
עפר שלח: מה עושים לאור זה שבפועל התקציב של התוכנית הזאת הוא רחוק מאוד והוא אפילו לא 20 אחוזים - כי זה תלוי בכל מיני דברים – מהתקציב עליו הוחלט בהחלטת הממשלה, מה שהופך את החלטת הממשלה לאות מתה על פניה.
עפר שלח: מה עושים מהצד שלכם?
עפר שלח: מה צריכים לעשות מהצד שלנו בנושא הסופר קריטי הזה, שהוא חיי אדם פשוטו כמשמעו, כדי לא נתכנס ונדון בו מעת לעת ולא נזיז בו אבן?
איריס פלורנטין: אני רוצה להגיד שעושים, עושים ועושים מהר וזה מה שאני והאנשים שלי עושים כל הזמן ומבקשים עוד כסף ומכניסים.
איריס פלורנטין: כל הזמן עושים.
איריס פלורנטין: אני גם רצה להגיד שגם בשנה הזאת כל כסף שנכנס, עוד 10 מיליון נוספים שקיבלנו חד פעמי, אנחנו מקצים, מבצעים, כותבים תוכניות חדשות.
איריס פלורנטין: רק אתמול ישבתי בלשכת השר אצלנו וכתבתי עוד כמה דברים שעל השולחן ונאמרו כאן.
איריס פלורנטין: שמתי על השולחן את נושא האיתור והגעה בזמן אמת לנשים.
איריס פלורנטין: שמתי על השולחן את העבודה עם גברים, נושא שעלה כאן.
איריס פלורנטין: אנחנו עושים.
איריס פלורנטין: זאת לא אות מתה.
איריס פלורנטין: אנחנו רצים ועושים וגם את הדברים שלוקח זמן להריץ אותם, אנחנו מריצים מאוד מהר.
איריס פלורנטין: זה מה שאני מצפה מכולם.
עפר שלח: אין לי ספק ואחרי הדיון הזה אני חושב שלא נשמע שלמישהו יש ספק שאת והצוות שלך עושים ככל יכולת
עפר שלח: כם במשאבים הנתונים.
יואב סגלוביץ': אני מכיר את האנשים ובסוף כל אחד עושה את המקסימום שהוא יכול במגבלות המשרד שבו הוא נמצא.
יואב סגלוביץ': אני כן חושב שיש כאן כמה דברים עליהם דיברנו כמו הנושא של שחרור אסירים שזה מסוג הדברים שלכנסת יש יכולת לעזור ברגע שזה יגיע לכאן.
יואב סגלוביץ': אם תדחפו את השר, אנחנו יכולים לעשות כדי שזה יסתיים כי מה שקורה זה הדבר לא הכי שפוי בעולם.
יואב סגלוביץ': התכתבתי עם מומי למברגר ממשרד המשפטים ואפשר לעשות דברים ולחשוב קצת אחרת.
יואב סגלוביץ': לדוגמה, כשעושים הסדר טיעון עם מישהו, אז מחייבים אותו לקבל טיפול בקהילה כי אחרת אין הסדר טיעון.
יואב סגלוביץ': יש כל מיני דברים שבחלק מהם צריך תיקוני חקיקה.
יואב סגלוביץ': תפעילו אותנו בהקשר הזה.
יואב סגלוביץ': תפעילו את השרים ובאמצעות
יואב סגלוביץ': כם גם אותנו כי אפשר לעשות.
יואב סגלוביץ': דבר אחרון לגבי תקציב.
יואב סגלוביץ': עפר, כאן יש לי איזו הצעה שאולי לא תעבור אבל שווה לנסות.
יואב סגלוביץ': אני הגשתי ליושב ראש הכנסת בקשה לדיון מהיר לגבי תוכנית אלימות.
יואב סגלוביץ': אני כרגע לא מתווכח אבל דבר אחד בטוח, רצו 250 מיליון שקלים ויצא שקיבלו 50 מיליון שקלים במקרה הטוב.
יואב סגלוביץ': ביקשתי גם לקיים את הדיון הזה ושלא ישלחו אותנו שוב לוועדת הרווחה או לוועדה למעמד האישה אלא לוועדת הכספים.
יואב סגלוביץ': השיטה שהממשלה עובדת היום, ואני אומר זאת לנציגי המשרדים, היא עובדת בקופסאות.
יואב סגלוביץ': אני חושב שעכשיו הגיע העת שאולי "ננצל" את הזמן הזה לסדר את הקופסה הזאת ואז לאיריס לדוגמה, במקום 50 מיליון, יהיו 80 מיליון שקלים לשנה הזאת.
יואב סגלוביץ': אני לא שם את זה עליה אלא זה עלינו.
יואב סגלוביץ': הבקשה שלי, אולי אתה בקשריך הטובים, שיריב לוין יקבל את הבקשה הזאת ובאמת ינתב אותה לוועדת הכספים.
יואב סגלוביץ': שם יש כוח שאפשר לגייס את כל האנשים ולכפות.
יואב סגלוביץ': צריך להשתמש בכוח הפוליטי ואני חושב שזו הדרך היחידה שאפשר ללכת בה כרגע כי אחרת שוב נקיים את הדיון הזה.
יואב סגלוביץ': הייתי בדיון דומה בוועדה לקידום מעמד האישה עם אותם אנשים ועם אותן תשובות.
יואב סגלוביץ': החבר'ה נהדרים אבל בסוף לקדם את זה, צריך כנראה דרך לחץ פוליטי ועל העניין הזה ואין מספיק לחץ פוליטי.
עפר שלח: איריס, את רוצה להוסיף משהו?
איריס פלורנטין: אני חושבת שאמרתי מספיק.
איריס פלורנטין: אנחנו צריכים כולנו ביחד לדחוף את העגלה.
איריס פלורנטין: תודה לכולם.
עפר שלח: קרן, את רוצה לומר משהו?
עפר שלח: קודם כל, למשרד מבקר המדינה.
עפר שלח: מכל הנושאים בהם עסקתי מאז אני יושב ראש הוועדה הזאת זה אולי אחד הנושאים שהפער בין חשיבותו ודחיפותו לבין הטיפול של מבקר המדינה בו, הוא הגדול מכולם.
עפר שלח: בשלב הזה אני עוד אראה איזה כלים יש לוועדה הזאת לדחוף את זה באופן מעשי.
עפר שלח: בשלב הזה אני קורא למשרד מבקר המדינה.
עפר שלח: היה כאן אתמול מבקר המדינה והציג את דוח 71א', ויש היגיון מסוים לנושאים אותם הוא בוחר, בנפרד מהטיפול הדחוף והעכשווי בקורונה.
עפר שלח: אני לא רואה על השולחן נושא יותר חשוב מזה.
עפר שלח: אלה חייב אדם.
עפר שלח: זה לא טופל ומהדיון הזה, גם מדיונים אחרים, עולה בדיוק סוג הכשלים שמבקר המדינה מדבר עליהם.
עפר שלח: זאת אומרת, החלטת ממשלה שפשוט לא מתקיימת, שהיא פשוט אות מתה לחלוטין ברגע שלא מצמידים לה מקור תקציבי והחלטה תקציבית ומתווה תקציבי שיכול להחזיק מעמד ובסוף הדברים האלה נעשים על בסיס של משנה לשנה ובתוך השנה.
עפר שלח: מנגנונים שקמים ונופלים, החלטות משפטיות כמו סיפור המעצר המינהלי וכן הלאה.
עפר שלח: זה קורא לדוח מקיף וענייני של מבקר המדינה בהקדם.
עפר שלח: הדבר השני הוא באמת פעולות שאנחנו צריכים לעשות כאן בבית.
עפר שלח: נפעיל את כל הלחץ שאנחנו יכולים להפעיל כדי שסוגיית השחרור המינהלי תגיע לכאן ותטופל.
עפר שלח: אני בטוח שכאשר היא תגיע לוועדת הכנסת, בין אם זאת ועדת הפנים או ועדה אחרת, זה לא ייקח שעה.
עפר שלח: זה מסוג הדברים שאני לא מניח שיהיה עליהם צל של ויכוח.
עפר שלח: הדברים שיכולים לעבור מכאן, אני מקבל את ההצעה שלך לגבי ועדת הכספים.
עפר שלח: כל אחד מאתנו יבדוק בצינורות שלו בין אם זה מול יושב ראש הכנסת, בין אם זה מול יושב ראש ועדת הכספים.
עפר שלח: אני לא משווה שום דבר לשום דבר, בטח לא חיי אדם אבל אם היו השבוע שני נרצחים מטרור, האדמה הייתה רועדת ותקציבים היו עוברים.
קרן ברק: מבחינת סמוטריץ' זה לא נחשב טרור.
עפר שלח: אני מכיר את הסיפור של אתמול ואני כמובן מצדד בעמדה שאת, יואב ואחרים הצגתם, אבל אני אומר שכאן שתי נשים איבדו את חייהן ועל זה אי אפשר להתווכח ואנחנו רואים את העלייה בנתונים וכן הלאה.
עפר שלח: זה צריך להיות מהנושאים הדחופים גם כי בתקופה הזו אנחנו רואים איך מטפלים בדברים.
עפר שלח: אומר לנו הנציג של אגף התקציבים שאנחנו מדברים כאן על תקציב כאשר אף אחד לא עובד על תקציב 2021.
עפר שלח: הוא אומר שכאשר נשב ונדבר על זה.
עפר שלח: אנחנו חודשיים וקצת לקראת סוף שנת 2020.
עפר שלח: כל הדברים האלה, אנחנו צריכים בראייה של דחוף, בראייה של לא נצפה לפעולת הממשלה כמו שהיא עושה אלא נעשה הכול בתוך הבית הזה כי הנושא הזה הוא חיי אדם ונושא חברתי ראשון במעלה.
עפר שלח: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה, הדיון השלישי שלנו היום הוא המשך, בצורה מסוימת, של הדיונים האחרים כי הוא עוסק הפעם בהקפאה של מערכת החינוך שהוקפאה ולא ברור מתי תחזור מחדש, ובצורך שוב להתחיל להיכנס לשגרת חיים בנוכחות הקורונה אל מול המדיניות הקיימת.
עפר שלח: בסיום הדיון, אני מקווה, יעלה פרופ' איתמר גרוטו, אני אבקש ממנו תשובות לכמה וכמה דברים שיעלו פה, אני מאוד מקווה שזה ייקרה בזמן.
עפר שלח: הנושא הספציפי הוא הקפאת פעילות מפעילים חיצונים של חוגים ותוכניות לימוד במסגרות החינוך.
עפר שלח: אנחנו נוהגים לדבר על החינוך בהיבט של כיתות, קפסולות, ומתי יחזרו הכיתות.
עפר שלח: חלק גדול של החינוך שנעשה במסגרות שהן חיצוניות למסגרת של כיתה, גם הוא נמצא בהקפאה והדבר הזה פוגע באופן משמעותי באיכות החינוך שמקבלים ילדינו.
עפר שלח: זו ישיבת מעקב על דוח מבקר המדינה.
עפר שלח: גם הפעם אני לא רואה צורך לשמוע ממבקר המדינה לגבי אספקטים שונים וההתאמה שלהם לעכשיו, אנחנו נצלול ישר לתוך העניין עצמו.
עפר שלח: אני מבקש להתחיל עם מורן באבאי, נציג תחום התל"ן, שיסביר לנו בדיוק את מי הוא מאגד.
עפר שלח: מורן, צוהריים טובים.
מורן באבאי: צוהריים טובים, תודה רבה, חבר הכנסת עפר שלח ולכולם.
מורן באבאי: שמי מורן באבאי, אני איש חינוך כבר 20 שנה, שמתעסק בתוכניות לימוד בגני ילדים, שזה למעשה תל"ן.
מורן באבאי: תחום התל"ן – תוכניות לימודים נוספות - מועבר על ידי צוות חינוכי של כ-12,000 מורים בישראל, שהם למעשה עובדים תחת חוזר מנכ"ל, תחת נהלי משרד החינוך, נחשבים צוות בתי הספר, צוות גני הילדים אך אינם מקבלים שכר ממשרד החינוך ולכן היה קל מאוד לזרוק אותנו החוצה מיד כשהחלה הקורונה.
מורן באבאי: מחודש מרץ למעשה אנחנו לא עובדים.
מורן באבאי: אחרי הסגר הראשון חזרנו לעבודה בחודש יוני, כחודש ימים, ומאז לצערי, בעקבות מה שקורה, אנחנו לא חוזרים לעבודה.
מורן באבאי: אני חייב להודות, אני מבין את החשש הגדול שמלווה את ההורים וגם את כולם בנושא ההדבקות ובכלל בידודים, כי הדבקות כמעט ואין, אם היה בכלל אני בספק, אבל מדובר בעיקר בבידודים.
מורן באבאי: כי למעשה מורה שמאומת מחר, מכניס לבידוד עשרות גנים ועשרות כיתות בבתי הספר.
מורן באבאי: לכן, בניתי מתווה אמיתי שמונע את החשש מהדבקות ובידודים, שיכול להחזיר 12,000 מורי תל"ן, או לפחות את רובם, לעבודה.
עפר שלח: מורן, לפני שאתה צולל למתווה.
עפר שלח: להבנתי – ותקן אותי אם אני טועה - דווקא הגורמים החיצוניים, זאת אומרת, מורים מקצועיים, אנשים שמעבירים חוגים כאלה ואחרים, שעוברים מכיתה לכיתה, הואשמו במירכאות, בכך שהם מפירים את הקפסוליזציה של מערכת החינוך.
עפר שלח: זאת אומרת, שאפשר לעשות קפסולות כאשר זה אותו מורה עם אותה קבוצת תלמידים, אבל בעצם המורה המקצועי הזה עובר מכיתה לכיתה ופוגש, לא עשרה או 15 תלמידים אלא 100 תלמידים ביום.
מורן באבאי: נכון.
מורן באבאי: בתחילת הדרך רצו שנעשה שש קבוצות ביום, הבינו שזה לא הגיוני, כלומר, דיברו על שש קבוצות.
מורן באבאי: למעשה אם ניקח גן ילדים, שהממוצע בארץ הוא 27 ילדים בגן, כפול שישה ביום זה כמות גדולה.
מורן באבאי: העניין פה הוא לא הכמות אלא החשיבה לייצר מתווה שלא יסכן את הילדים.
מורן באבאי: אם נדבר לשנייה על גן ילדים, העבודה של מורי תל"ן בגן ילדים זה או מורה למוסיקה או מורה לספורט כי זה רוב העבודה בגני הילדים.
מורן באבאי: אני חושב שמיותר לציין, בטח לך, עד כמה הספורט חשוב היום, בעיקר היום, במצב הקיים - - -
עפר שלח: משום מה אתה חושב שאני מחשיב את הספורט יותר מאשר את המוסיקה, אז לא.
מורן באבאי: אני מודה שאני חוטא בזה.
מורן באבאי: למעשה החשיבות, גם של החינוך המוסיקלי וגם של החינוך הגופני בתוך מערכת החינוך בגני הילדים, או תל"ן בבתי הספר, היא חשיבות גבוהה מאוד.
מורן באבאי: אני אשאיר לאחרים לדבר על כמה זה חשוב ומה זה תורם לילדים, בוא נדבר על המהות שאפשר לעסוק בזה.
עפר שלח: אז בוא נצלול למתווה הזה שאתה מדבר עליו.
מורן באבאי: מה שאני מבקש, אני רגע אסכם את המשפט האחרון, לייצר שיח אמיתי בין משרד החינוך למשרד הבריאות על המתווה שהעליתי כי את המתווה שהעליתי, העליתי בפני משרד החינוך, משרד הבריאות ובפני פרופ' גרוטו.
מורן באבאי: קיבלתי מפרופ' גרוטו, אישור לכך שכן, זאת חשיבה נכונה וניתן לעבוד ככה.
מורן באבאי: אז בואו חבר'ה, נייצר איזשהו שיח משותף, נבין אם זה אפשרי, אם כן, נלך קדימה ונחזיר 12,000 איש למעגל העבודה.
מורן באבאי: המתווה שלי מדבר, בראש וראשונה על כך שהמורה בבית הספר או הגננת בגן תכין את הילדים לקראת השיעור.
מורן באבאי: היא תייצר עמדת מורה מסודרת, שתסומן על ידי ספסל, שתהיה מרוחקת 2 או 3 מטרים מהעמדה שבו הילדים יעמדו, הילדים יהיו בתוך מבנה הדרכה, בתוך אזור הדרכה, המורה יעמוד בתוך אזור המורה, נייצר את הריחוק הזה, צוות בית הספר או צוות הגן לא יהיה נוכח בשיעור כדי שלא יהיה מגע בין המורה שכביכול לכאורה מטייל בין הכיתות לבין צוותי החינוך, ולא יהיו נוכחים בזמן השיעור פיזית.
מורן באבאי: המורה, מדובר על גן ילדים, לא ייכנס פיזית לתוך גן הילדים, יכול לעבוד בחצר הגן, וכמובן יעמוד בכל הנהלים.
מורן באבאי: חבר'ה, אנחנו אנשי חינוך מסודרים, הוכחנו גם בסוף השנה שעברה אפס הדבקות, עם הקייטנות הוכחנו אפס הדבקות, כן, אלפי בידודים אבל אפס הדבקות.
מורן באבאי: אנחנו יודעים לעבוד תחת נהלים, מסכה, ריחוק, הגיינה, אנחנו אנשי חינוך, יכולים להשתמש בנו גם כדי לקדם את הנושא הזה בתוך מעגל משרד החינוך.
מורן באבאי: אנחנו יכולים להיות חלק מהצוות שבא להסביר לילדים, לייצר את ההסברה הזאת לילדים, הנה, תראו אותנו שהיינו רגילים לחבק אתכם, לאהוב ולהרים אתכם, עכשיו אנחנו מרוחקים ושומרים על הנהלים.
עפר שלח: אם השתמשת בדוגמאות הספציפיות של מוסיקה וספורט, האם אפשר לעשות מוסיקה וספורט עם מסכות על הפנים והריחוק הפיזי?
מורן באבאי: במידה ונעשה את זה בריחוק פיזי, חד משמעית אפשר.
מורן באבאי: נכון, שיש איזה נגישות לילדים, כשהם רואים את המורה אחרי שבוע שהם לא ראו אותו, בהתלהבות, הם רוצים לחבק אותו.
מורן באבאי: אז זה הסבר שהגננת או המורה תצטרך לעשות בטרם השיעור, זה לא מסובך, עשינו את זה בעבר, ידענו לעשות את זה בתחילת השנה.
מורן באבאי: רוב חברות התל"ן כבר מיומנות בזה כי עבדנו ככה ואנחנו צוות של אנשים, של קולגות בתחום, שעובדים בשיתוף פעולה יפה וידענו להעביר את הנהלים האלה מראש וזה קיים אצל רוב חברות התל"ן, הנהלים האלה ברורים ואין שום בעיה כזאת.
מורן באבאי: גם עם מסיכה ניתן לעבוד אבל במידה ואנחנו יוצרים ריחוק, נדבר על מסכה שקופה, שהילדים ייראו גם את הבעות הפנים של המורה, זה יהיה עדיף אבל זאת לא חובה.
מורן באבאי: ניתן לעבוד גם עם מסכה, אין שום בעיה לעבוד עם מסיכה בתחום שלנו אבל זה אני משאיר למומחים להחליט.
מורן באבאי: על מה שאני מדבר זה חבר'ה, בוא נפעיל את הראש, אל תגידו לנו לא לעבוד, תגידו לנו איך כן לעבוד, בוא נחשוב על מתווה שיאפשר לנו לחזור לעבודה, מתווה הריחוק שאני מדבר עליו הוא ישים חד משמעית ב-100% מהמקרים בגני הילדים, ב-85% מהמקרים בבתי הספר, אנחנו נדון בכל עניין לגופו ונצא לדרך, נחזור למעגל העבודה.
עפר שלח: מה עוד, פרט לסוגיה של הריחוק הפיזי והמיגון לצורך העניין?
עפר שלח: האם למשל יש אפשרות לבדיקות, לתעדף אתכם בבדיקות, להכניס משטר שכזה?
מורן באבאי: חד משמעית זה דבר אפשרי, אני לא מדבר על כך כי הדברים עוד לא ידועים וסגורים אבל אם מחר תהיה בדיקה מידית, ניתן יהיה לשלב אותה, חברות התל"ן ישמחו לעשות את זה.
מורן באבאי: לא צריך להגיד שמורה יעשה בדיקה כל יום, גם מורי בתי ספר לא עושים בדיקה כל יום, אבל פעם בשבוע, שבועיים, שלושה, אני לא יודע, אני משאיר למומחים להחליט את זה.
מורן באבאי: בדיוק בשביל זה אני מבקש שיח, כדי שאתם תחליטו מה נכון.
מורן באבאי: אנחנו הצענו מתווה אבל אתם תחליטו איך אפשר ליישם אותו ובאיזה צורה.
עפר שלח: כשאתה אומר שהיית בקשר עם פרופ' גרוטו, מתי בפעם האחרונה דיברת אתו?
מורן באבאי: יצא לי לכתוב לפרופ' גרוטו הרבה פעמים, אני מתאר לעצמי שהוא עסוק, הוא לא תמיד עונה.
מורן באבאי: הוא ענה לי לפני כחודש, כשכתבתי לו על המתווה וביקשתי עוד פעם את התייחסותו בנושא, הוא רשם לי מפורשות שזה ישים, אני אשמח שגם הוא יתייחס לזה, אם אפשר.
מורן באבאי: בכל זאת מדובר באדם עסוק, באדם שמטפל בעשרות צווים, אני לא מצפה שכל אחד יקבל התייחסות, אבל חד משמעית הוא אמר שזה אפשרי ושזה ישים.
מורן באבאי: אולי כדאי שנשלב ידיים, יחד עם משרד החינוך ומשרד הבריאות, לאיזשהו שיח משותף כדי לקבל הנחיות ברורות איך כן לחזור לעבודה.
עפר שלח: כשאתה אומר 12,000 אנשים שעובדים, כמה מפעילים יש בתחום?
עפר שלח: מול כמה גופים צריך לדבר ולהסדיר את הנושא?
מורן באבאי: בגדול, אנחנו אנשי חינוך שכפופים למשרד החינוך וכפופים לעיריות.
מורן באבאי: זה באותו נוהל עבודה כמו שעושים היום משרד החינוך באופן שוטף מול העיריות, מול משרד החינוך.
מורן באבאי: ברגע שאם נדבר על גני הילדים, גב' אורנה פז, הממונה על גני הילדים, תיתן החלטה, זה ירד לשטח מידית.
מורן באבאי: בדיוק כמו שמדברים על האפידמיולוגיה שזריזה מאוד במערכת החינוך, באותה מידה הדברים מתורגלים, אנחנו אנשי חינוך שרגילים לנהלים, אנחנו מקבלים נהלים זה עובר תיק תק לשטח ומיושם, אני לא רואה פה בכלל בעיה.
מורן באבאי: כמובן שאפשר להיעזר בנו, הנציגים שמובילים את המאבק הזה, הצמרת המקסימה ואני, הצמרת יותר בגילאי 0-3, ואני בתל"ן.
מורן באבאי: יש כמובן אנשים נוספים, אנחנו נדע לרתום אותם מידית ולדאוג להעביר את זה לכולם.
עפר שלח: נמצא אתנו דדי ביטון, מנכ"ל מרכז דור, דדי, בבקשה.
<< אורח >> דדי ביטון: תודה.
<< אורח >> דדי ביטון: אני בא מזווית קצת שונה, אני בא מזווית של חוגי ספורט והעשרה, מפעילויות אחר הצוהריים.
<< אורח >> דדי ביטון: זה מתחיל בכך שאין לנו הגדרה.