GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי היימין רייש: העקרונות של התוכנית מפורסמים כבר זמן מה ואת כל החלק התפעולי אנחנו סוגרים בימים אלה, כולל איזה טפסים צריך להגיש, איך הוא צריך להוכיח - - -
קארין אלהרר: אנחנו לא מדברים על הטכניקה, מדברים על המהות, הנגשה ברמת הפישוט.
קארין אלהרר: כשאתם כותבים את כל הנוסחאות האלה, אני אומרת לך, אם לאדם אין עורך דין צמוד, אמוד מאוד קש לו לעשות את ההחלטה.
קארין אלהרר: צריך לעשות את זה ברמת פשטות שמתאימה בין אם זה עסק בינוני ובין אם זה עסק גדול יותר שיש לו אנשי מקצוע לידו.
קארין אלהרר: אבל לרוב העסקים אין את זה.
נעמי היימין רייש: נכון, את צודקת שלעסקים קטנים אין אנשי מקצוע.
נעמי היימין רייש: את כל הדברים שמועברים לעסקים, המסרים שלנו החוצה, אנחנו מפשטים אותם בצורה כזאת שיכולים להיות ברורים עד כמה שניתן.
נעמי היימין רייש: אנחנו מכירים את העולם הזה של עסקים קטנים, אנחנו עושים את זה כל הזמן גם ביום יום ולא רק עכשיו.
נעמי היימין רייש: חלק גדול מהעבודה שלנו הוא לפשט לעסקים הקטנים את הדרישות.
נעמי היימין רייש: כשאנחנו בשיח עם גורמי ממשלה אחרים, אנחנו דורשים מהם את אותו דבר: להעביר מסרים פשוטים כדי שלא יצטרכו להשתמש באנשי מקצוע.
נעמי היימין רייש: זו המטרה וזה מה שאנחנו עושים.
נעמי היימין רייש: נעביר את המסרים בצורה פשוטה וברורה.
נעמי היימין רייש: כל המטרה היא לעשות את זה בצורה ברורה כמה שיותר.
עפר שלח: אני רוצה לחזור לאביעד שוורץ ולסיכום עם משרד האוצר.
אביעד שוורץ: המענק לעידוד תעסוקה הוא מענק שניתן בעקבות הסגרה קודם והוא עבור העובדים.
אביעד שוורץ: המטרה שלו הייתה לסבסד חלק מעלות ההעסקה של העובד לאותם מעסיקים ולכן הוא ניתן עבור העסקה בפועל.
אביעד שוורץ: המענק נועד לסבסד חלק מההעסקה, לא את מלוא עלות ההעסקה.
אביעד שוורץ: אתה לא רוצה העסקה שהיא כמעט פיקטיבית, לכן רוצים שעדיין יהיה איזשהו פער בין הסבסוד לבין עלות ההעסקה בפועל.
אביעד שוורץ: לכן נקבע רף מינימלי של העסקה ביחס לגובה המענק לכל חודש.
אביעד שוורץ: בחודש ספטמבר, בעקבות הסגר החדש שבאמת לא היה צפוי, עשינו שם את ההקלות כדי להגיד למעסיקים שכבר העסיקו חצי חודש וידענו שהם - - - כמו שאמרתי, בחודש ספטמבר, בעקבות ההחלטה על הסגר השני, עשינו את התיקונים במענק כך שיינתן גם למי שהעסיק רק מחצית מהחודש ובשכר נמוך יותר ולא אותה דרישת שכר שהייתה לפני כן
עפר שלח: אם הבנתי את שמשון טאובר נכון, אצל מכוני הכושר יש בעיה גם מחודשים קודמים.
עפר שלח: זאת אומרת, איזושהי תקופה שרוב המשק היה פתוח אבל הם היו סגורים.
עפר שלח: למה לא להחיל אותו רעיון שעשיתם בספטמבר על כל מצב שבו מעביד בתחום מסוים אומר:
עפר שלח: יכול להיות שכל המשק היה פתוח, אותי סגרתם לחצי חודש, תנו לי את אותו יחס שהרף יהיה נמוך באופן פרופורציונלי למה שהייתי פתוח או סגור.
אביעד שוורץ: כיוון שרוב הסגירות, לפחות אלה שאני מכיר, לא היו לתקופה של שבוע אלא לתקופות קצת יותר ארוכות, עלתה האפשרות להוציא לחל"ת.
אביעד שוורץ: כמו שציינתי לפני כן, היו מענקים שמראש ניתנו לעסקים עבור כל הפיצויים על ההוצאות דרך רשות המיסים.
אביעד שוורץ: המענק פה הוא עבור העסקה.
אביעד שוורץ: יכול להיות שזה גם היה בגלל שהממשלה החליטה על מגבלות וסגרה את חדרי הכושר והם הוציאו את העובדים לחל"ת ולא העסיקו באותו זמן ולכן גם לא הייתה להם עלות העסקה.
אביעד שוורץ: חל"ת מוריד את עלות ההעסקה.
אביעד שוורץ: המענק נועד להגיד לעסק שיכול להיות שעכשיו יש קצת ירידה בפעילות, עוד לא בטוח כמה פעילות – אז במקום שהעובד יעלה, נניח, 5,000 שקל בחודש, אתה משלם מתוך זה פחות כי 1,875 אתה מקבל מהמדינה ואתה יכול להרשות לעצמך קצת יותר מרווח.
אביעד שוורץ: לדעתי, מנכ"ל ישרוטל אמר שזה עזר להם להחזיר יותר עובדים ואפשר להם קצת יותר מרווח נשימה.
אביעד שוורץ: אמרו: נחזיר יותר כי יש לנו פה עוד אפשרות לשחק.
אביעד שוורץ: אבל באופן כללי, ברגע שיש באמת סגר, המענק לא נועד לתקופה הזאת.
אביעד שוורץ: בסגר האחרון ניתן מענק לשימור עובדים.
אביעד שוורץ: זה הוכרז וכבר עבר והסוכנות לעסקים קטנים עובדת על יישומו שזה מי שממשיך להעסיק למרות המגבלות או מסוגל אבל יש לו איזושהי ירידה ובכל זאת ממשיך להעסיק עובדים, הוא יקבל מענק עבור אותם עובדים.
אביעד שוורץ: זה נכון שהכפל בין המענקים יכול להיות מורכב למעסיקים מסוימים.
אביעד שוורץ: מצד שני צריך זכור שזה משה וטוב.
אביעד שוורץ: זה בין טוב לטוב יותר, אבל זה לא שאתה פוגע בהם אם משהו קורה.
אביעד שוורץ: הם צריכים לבחור במענק הטוב ביותר בשבילם.
אביעד שוורץ: זה נושא קצת מורכב כי המענקים בנויים אחרת.
אביעד שוורץ: מענק שימור עובדים נבנה בשיתוף עם בנק ישראל - - - לכלכלה המנגנון שלו והוא עובד קצת אחרת מהמענק הקודם, הוא כבר לא פר עובד כמו במענק הקודם שלכאורה על כל עובד שהיה מובטל וחזר לעבוד, הגיע איתו וואוצ'ר למעסיק, אלא זה כל מעסיק ביחס לעובדים שהועסקו אצלו.
אביעד שוורץ: זה קצת יותר מורכב לעשות את זה אבל אני מקווה שביחד עם הסוכנות לעסקים קטנים ועם שריות התעסוקה נצליח לעשות סימולטור לעסקים כדי שיוכלו לדמות ולהבין איפה הם יקבלו יותר, באיזה מענק הם יקבלו יותר כסף כי אין לנו מטרה שהם יקבלו פחות אלא באמת לתת להם את המענק הגבוה.
עפר שלח: מכיוון שאנחנו רואים את המתווה שעשה משרד הבריאות, ברור לנו שההחלטות הן לא בדיוק שהמתווה הזה יאומץ על קרבו וכרעיו, אבל אני חושב שההיגיון שלו כן יאומץ.
עפר שלח: זה היגיון שבניגוד לפעם הקודמת, פתיחת המשק תהיה לאורך הרבה מאוד זמן.
עפר שלח: זאת אומרת, תהיה דיפרנציאציה גדולה מאוד בין ענפים מסוימים במשק ועסקים מסוימים במשק לאורך חודשים ועוד עם נסיגות באמצע אם חס וחלילה נתוני התחלואה לא ירדו מספיק וכן הלאה.
עפר שלח: אתם ערוכים גם כספית וגם מחשבתית לכך שהמשק הולך להתחלק פה להרבה מאוד קטגוריות, כולל עסקים שיהיו סגורים חודשים בזמן שעסקים אחרים פתוחים?
אביעד שוורץ: באופן כללי התוכנית הכלכלית להתמודדות עם הקורונה נבנתה בדיוק לזה.
אביעד שוורץ: לכן יש מדרגות.
אביעד שוורץ: אחד המנגנונים העיקריים, למשל, זה שיעור הפגיעה של העסק.
אביעד שוורץ: עסק שנפגע ב-80%, שכנראה הוא סגור, פחות או יותר, לעומת עסק שנפגע ב-40%, מה שאומר שהוא פתוח אבל יש לו ירידה משמעותית בפעילות.
אביעד שוורץ: המענה יהיה שונה.
עפר שלח: זה מעלה שאלה נוספת: אחוז ממה?
עפר שלח: אנחנו בתוך המשבר הזה ממרץ, אנחנו עוד מעט מתקרבים לזה שאפילו אם אדם מדווח שנה אחורה, זה בתוך הקורונה.
עפר שלח: 40% ממה?
עפר שלח: מהפעילות לפני הקורונה?
עפר שלח: בחודשיים שהמשק היה פתוח?
אביעד שוורץ: ביחס לתקופה המקבילה אשתקד.
אביעד שוורץ: זה ביחס לאותה תקופה כי יש מחזוריות על פני השנה.
עפר שלח: זה מה שאני אומר, עוד מעט אשתקד זה בתוך הקורונה.
אביעד שוורץ: זה נכון כשנגיע למרץ-אפריל 2021 אשתקד ונצטרך לחשוב שהבדיקה אולי ביחס ל-2019, בדומה למה שקרה.
אביעד שוורץ: יחד עם רשות המיסים נחשוב על הדרך להתמודד עם הסוגיה הזאת.
אביעד שוורץ: אתה צודק, זו סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת.
אביעד שוורץ: אני מודה שאני פחות עוסק במענקים האלו ולא בקי לגמרי בכל הפרטים אם זה כבר בפנים או לא.
עפר שלח: גם תקציב למרץ-אפריל אין, אז אנחנו בסדר.
עפר שלח: קארין, את רוצה לשאול עוד משהו?
עפר שלח: אביעד, אתה רוצה להוסיף עוד משהו?
אביעד שוורץ: לגבי פערי הנתונים בין הגופים זה באמת משהו בעייתי.
אביעד שוורץ: זה עלה, כמו שהוצג פה בדוח המבקר, גם בצוות של המנכ"לים, יש פערים שנובעים מהגדרות שונות, כמו שהציגו שירות תעסוקה, שיכול להיות שמישהו שנרשם אצלם לא נרשם בביטוח לאומי כי הוא לא זכאי לדמי אבטלה.
קארין אלהרר: אתם מסנכרנים בין הנתונים?
אביעד שוורץ: צריך לשאול אותם לגבי הסנכרון בין הגופים כי יש מקום לשיפור.
קארין אלהרר: על בסיס מה אתם עובדים?
אביעד שוורץ: אני אמשיך ואגיד לך איך אנחנו עובדים.
אביעד שוורץ: יש בעיות נתונים במיוחד סביב דיווחי החזרה לעבודה.
אביעד שוורץ: זה המקום הבעייתי ביותר שבו יכול להיות שאם העובד לא דיווח על חזרה לעבודה – יכול להיות שהוא דיווח למקום אחד ולא תמיד זה עבר למקום השני – היו עם זה בעיות, לפעמים המעסיקים דיווחו.
אביעד שוורץ: חלק מהפערים בנתונים קשורים לזה.
אביעד שוורץ: הם לא רק פערים בהגדרות השונות אלא גם באמת יש בעיה ויכול להיות שאדם אחד יוגדר מובטל בשירות התעסוקה אבל בביטוח הלאומי הוא כבר ידווח שהוא חזר לעבוד או להיפך.
אביעד שוורץ: המצבים האלה קורים.
אביעד שוורץ: אנחנו נעזרים בנתונים האלה ומשווים אותם לנתונים של הלמ"ס כדי לקבל תמונה אמינה יותר.
אביעד שוורץ: דיווחי החזרה של שירות התעסוקה היו קצת יותר בעייתיים לפי התמונה שהבנו גם מהביטוח הלאומי ברמת תעודות הזהות – אפשר גם לשמוע מהם – וצריך לעבוד פה עוד על הסנכרון בין הנתונים האלה בשביל להציג תמונת מצב יותר מדויקת.
קארין אלהרר: אני שואלת כי אתם מציגים תוכניות מסוימות.
קארין אלהרר: התוכניות בברור הן על בסיס של איזשהו מסד נתונים.
קארין אלהרר: אני רוצה להבין מה עומד לנגד עיניכם כשאתם מציגים תוכניות.
קארין אלהרר: יש פערים.
אביעד שוורץ: אנחנו הסתמכנו על נתוני הלמ"ס וביטוח לאומי שהציגו יחסית דברים דומים, גם אם לא על האלפים, המגמות היו דומות מאוד וגם המספרים היו יחסית קרובים ביחס לנתונים של שירות התעסוקה ולכן הסתמכנו עליהם כי גם קיבלנו עדויות על הבעיה של דיווחי החזרה לעבודה.
אביעד שוורץ: ראינו את זה כשהמענק לעידוד תעסוקה ששירות התעסוקה מפעיל, ברגע שדרך זה הדיווחים על עובדים שחזרו לעבוד בשביל לקבל את המענק, זה עזר גם להם לטייב את הנתונים ולהפחית אנשים שעד אז היו רשומים כמובטלים אבל בפועל התברר שהם לא מובטלים.
אביעד שוורץ: צריך עוד לעבוד.
אביעד שוורץ: אחד הדברים, כמו שעלה בדוח המבקר, זה דיווח חודשי מהמעסיקים ברמת העובד שיעזור עוד יותר לטייב את נתון הזה ולקבל נתון יותר אמין.
סיגלית סוסנה: אתם מעוניינים לקבל את הנתונים של הלמ"ס עכשיו?
עפר שלח: אם הם הגיחו, אז בשמחה רבה.
דני פפרמן: אני מבין שאתם מעוניינים לשמוע את הנתונים שפרסמנו ב-1 באוקטובר.
דני פפרמן: אלה נתונים שמתייחסים למחצית הראשונה של ספטמבר 2020.
דני פפרמן: הבלתי מועסקים לפי ההגדרה הבין לאומית היו 231.9 אלף שזה 5.8%.
דני פפרמן: כל הנתונים מופיעים באתר של הלשכה, אז לא עשיתי עיבוד מיוחד כאן.
דני פפרמן: ההגדרה השנייה שכוללת בתוכה את הבלתי מועסקים וגם את האנשים שהיו מועסקים אך נעדרו זמנית מעבודתם כל השבוע בגלל סיבות שקשורות לקורונה, המספר הכולל שלהם הוא 390,000 או 390.4 אלף אם לדייק, זה 9.7%.
דני פפרמן: יש לנו עוד מספר שאנחנו מספקים בהודעות האלה אליו אנחנו מוסיפים גם את האנשים שלמעשה לא שייכים לכוח העבודה האזרחי, אבל היו רוצים לחפש עבודה אך לא חיפשו בגלל סיבות שקשורות לקורונה וזה למעשה 471.1 אלף אנשים שזה 11.5%.
עפר שלח: תן לי את זה בשפה של בני אדם.
עפר שלח: ה-231 אלף זו התשובה שלכם לשאלה שלי לגבי אנשים שהפכו לדורשי עבודה או למקבלי דמי אבטלה בעקבות הסגר החדש על המשק?
דני פפרמן: לא.
דני פפרמן: ה-231.9 זו למעשה ההגדרה הרגילה והקבועה.
דני פפרמן: דרך אגב, בתחילת המגפה אנחנו עמדנו על סדרי גודל של 130,000.
דני פפרמן: כלומר, זאת ההגדרה הבין לאומית שהיא בת השוואה למה שקורה במדינות אחרות ב-OECD.
דני פפרמן: כאן אנחנו רואים את הזליגה של אותם אנשים שהיו מועסקים, אבל בגלל שיצאו לחל"ת או מסיבות אחרות שקשורות לקורונה, בסופו של דבר זלגו עוד 100,00 אנשים לתוך הקבוצה הזאת.
דני פפרמן: אלה אותם 132,000 או 231.9 אלף אנשים זה ההרד-קור של הבלתי מועסקים.
עפר שלח: אבל לצורך ההבנה שלנו, כשאנחנו שואלים את עצמנו בכמה בלתי מועסקים עלה לנו הסגר – באמצע ספטמבר אנחנו כבר בתוך הסגר – נכון שזו גם תקופת חגים, אז אני מניח שזה קצת מבלבל פה את המספרים.
עפר שלח: אתה אומר שהדלתא הייתה סדר גודל של 100,00 איש.
דני פפרמן: שים לב, הנתונים האלה מתייחסים עד למחצית הראשונה של ספטמבר.
דני פפרמן: כלומר, הם לא כוללים בתוכם את מה שקרה במחצית השנייה של ספטמבר.
דני פפרמן: כל התוספת שהתבשרנו לגבי אנשים שנגשו לשירות התעסוקה, למעשה עדיין לא באים לידי ביטוי בנתונים הללו.
דני פפרמן: לזה צריך לחכות להודעה הבאה של הלמ"ס.
עפר שלח: אז אנחנו נחכה בסבלנות להודעה של הלמ"ס.
דני פפרמן: הנתונים שלנו מתייחסים למחצית הראשונה של ספטמבר.
דני פפרמן: אלה הנתונים המעודכנים ביותר.
משה יפרח: אני רוצה להתייחס לשאלה של חברת הכנסת אלהרר לגבי הסנכרון בין הנתונים שלנו לביטוח הלאומי.
משה יפרח: הצוות של אוריאל כזום והצוות שלי עובדים כל הזמן על טיוב נתונים.
משה יפרח: אנחנו לאורך כל התקופה מנסים לסנכרן בין הנתונים שלהם לשלנו על מנת שנגיע לנתונים קרובים אחד לשני ככל שניתן.
משה יפרח: אנחנו עובדים כרגע יחד עם הביטוח הלאומי על בנייה של דיווח אחוד.
משה יפרח: זאת אומרת, שלא יהיו שתי מערכות.
משה יפרח: שהאזרח יוכל לדווח במקום אחד וזה יגיע גם לביטוח הלאומי וגם לשירות התעסוקה ככה שבאמת נוכל לצמצם ככל שניתן גם את הבירוקרטיה ברישום לשירות התעסוקה ולביטוח הלאומי שהיום הוא כפול וגם להגיע לנתונים שהם הרבה יותר קרובים בהתייחס למה שנשאל קודם.
עפר שלח: קארין, יש דברים שאת רוצה להגיד לסיכום?
קארין אלהרר: אני רק אומר שאני מאוד מוטרדת לגבי ההשלכות של החל"ת.
קארין אלהרר: אם פעם זו הייתה שיטה לאפשר לעובד לצאת לחופשה שהיא באמת חופשה ולא מאולצת, זו כבר הפכה היות לשיטה לא מוצלחת בעיני.
קארין אלהרר: הייתי מצפה ממשרד האוצר לעבוד על תכנית אחת בלי הצורך לבחור בין תוכניות באופן כזה שייתן מענה לעסקים לכל רוחב השדרה.
קארין אלהרר: זאת אומרת, גם עסקים שנאלצו לסגור לגמרי וגם עסקים שהם און אנד אוף.
קארין אלהרר: אנחנו רואים שיש עסקים שנותרו מחוץ לטווח האפשרויות שהם נותנים ובאמת חבל.
קארין אלהרר: אני גם חושבת על מה שיקרה אחרי הקורונה.
קארין אלהרר: השימוש הזה בחל"ת נראה שקצת יצא מעבר לגבולות שהתכוונו אליהם.
עפר שלח: אני רוצה לסכם ולהמשיך מהדברים שלך.
עפר שלח: מה שאנחנו רואים הוא שכמעט מאחורי גבה של המדיניות יוצרים פה גם הביטוח הלאומי, גם שירות התעסוקה, גם משרד הכלכלה והאוצר ברמה של אביעד ואחרים משתף עם זה פעולה, מנגנונים שהם כביכול כמעט עוקפי מנגנון החל"ת.
עפר שלח: הם במקביל מייצרים מנגנונים לפיצוי מעסיקים שאומרים למעסיקים: אל תוציאו לחל"ת, תחזירו לעבודה ותשאירו בעבודה וזה יהיה לכם כדאי יותר.
עפר שלח: זה מה שקורה כשבונים מדיניות טלאי על טלאי.
עפר שלח: בהתחלה – אפשר אולי להסביר את זה בלחץ הגדול של ההתחלה – השתמשו במנגנון של החל"ת שיכול להיות, לפחות לדעתי הפרטית, לא היה צריך להשתמש בו מלכתחילה אלא ללכת למנגנון של שימור דרך סבסוד תעסוקה בצורה כזאת או אחרת, מודל גרמני כזה או אחר.
עפר שלח: עכשיו לוקחים מהמצב העקום הזה ומנסים לשפץ אותו בכל מיני דרכים.
עפר שלח: מצד אחד זה מעיד על זה שבוודאי ברמת השדה השירותים שנוגעים בזה, גם ביטוח לאומי, גם שירות תעסוקה וגם משרד הכלכלה פתוחים ומבינים את הסיטואציה ומצד שני, הם מנסים כל הזמן לתקן מצב קיים.
עפר שלח: מכיוון שלא יודעים בדיוק לאן זה הולך, אז גם קשה לתקן אותו תיקון מהותי כי כל הזמן נדמה שזה נגמר.
עפר שלח: אני מקווה שזה ייגמר כמה שיותר מהר, אבל יכול להיות שעכשיו כבר אי-אפשר ללכת לתיקון נכון של כל המודל ולעבור לסבסוד מלא.
עפר שלח: אבל אנחנו רואים, גם את וגם אני עמדנו על זה תוך כדי הדיון, שכל זה מייצר תמונה סבוכה מאוד למעסיק, בעיקר למעסיק הקטן וזה גם אגב הדברים של דוח מבקר המדינה.
עפר שלח: בעיקר למעסיק הקטן שיש לו כמה עובדים או כמה עשרות עובדים וממילא הוא נמצא במצב של מאבק על הישרדות העסק שלו והוא צריך לבחור בתוך זה בין מסלולים שונים.
עפר שלח: אז התוצאה היא גם חוסר מיצוי שלהם, מה גם שחלק מהדברים כמו שעלה בכותרות נושא ה-7,500 והחלוקה של זה לחודשים, בחלק מהדברים הכותרות מטעות והמעסיק לא בדיוק מבין מה המשמעות של זה בשטח.
עפר שלח: את כל הדברים האלה צריך לתקן ולסדר.
עפר שלח: הנקודה החיובית היא שבהחלט אנחנו רואים מנגנונים ממשלתיים שעושים את המאמץ לסדר ולתקן את זה.
עפר שלח: אבל ברור מהתמונה בשטח שזה לא פשוט.
עפר שלח: הדרך הכי נכונה היא כמובן לפתוח כמה שיותר מהמשק, כולל דברים שלא היו צריכים להיסגר גם עכשיו.
עפר שלח: אבל בה נעסוק בדיונים אחרים ולא מול האנשים שדיברנו עכשיו.
עפר שלח: הדיון הבא בשעה 12:15.
עפר שלח: הדיון שלנו היום הוא על הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים.
עפר שלח: כמובן שהדוח שיוצג עוד מעט על ידי משרד המבקר הוא דוח מלפני כמה שנים, הוא לא יכול היה לצפות את הסיטואציה הנוכחית שאנחנו נמצאים בה, אבל אני רוצה להגיד לפתיחה שבעיניי מכל העוולות ומכל הטעויות שנעשות במדיניות הנוכחית של הסגר הכללי על המשק אין גדולה ואין חמורה יותר מהזנחת או הפקרת בעיקר העסקים הקטנים, עסקים שיכולים לפעול בכל הכללים של התו הסגול, עסקים שיכולים לפעול, שאם היו מסתכלים עליהם והיו מסתכלים על הצרכים שלהם אפשר היה לתת להם לפעול ולתת למשק לעבוד ולתת לאנשים להציל את זה בהינתן שאנחנו כבר בסגר שני ופשוט לא חשבו עליהם, או שמישהו, גרוע מזה, עשה חשבון שאם מגבילים תנועה ומגבילים את מה שנראה כמו התקהלות אז אולי זה ישפיע במקומות אחרים, קרי הפגנות, ושכח שבדרך הוא פשוט מוחק עשרות אלפי עסקים קטנים.
עפר שלח: אני הייתי אתמול במרכז המסחרי בבאר יעקב, ראיתי שם חנות פלאפל שאין שום בעיה להפעיל אותה על פי כל הכללים, אין שום בעיה שאנשים יעמדו בחוץ, יזמינו, לא יתקהלו גם בחוץ, ואז ייכנסו פנימה, ייקחו את הפלאפלים שלהם ויילכו הלאה.
עפר שלח: שרירות הלב שמאחורי התקנות האלה פשוט מונעת את זה.
עפר שלח: אז הגיע לשם שוטר עירוני, שוטר נבון, והגיעו בסוף לאיזה הסדר אבסורדי של משלוח למגרש החניה הסמוך, אבל הדבר הזה הוא פשוט בלתי נסבל.
עפר שלח: הפגיעה בעסקים הקטנים, שכבר סבלו כל כך הרבה מתחילת המשבר הזה, שבניגוד לעסקים היותר גדולים הרזרבות שלהם הן כל כך קטנות, הפגיעה הזאת היא שיא שרירות הלב וההרס של התקנות הנוכחיות.
עפר שלח: לזה מתחברת עוד נקודה.
עפר שלח: הכנסת רצתה לשנות את הדברים האלה, ועדת חוקה שדנה בזה רצתה לשנות את הדברים האלה, לא ניתנה לה אפשרות מפני שעל פי חוק הקורונה הגדול היא לא יכולה להיכנס לתוך החוק ולשנות אותו.
עפר שלח: אז אתם רואים שכשמדברים על דריסת החוק ודריסת התהליך הפרלמנטרי זה לא איזה משהו מתוך שיעור במדע המדינה, אלה דברים שבסופו של דבר את המחיר שלהם משלמים עשרות ומאות אלפי אנשים ברחבי המדינה.
עפר שלח: הדבר הזה חייב להיות הדבר הראשון שבחזרה לשגרה, תהיה מואצת, תהיה איטית, אני לא נכנס עכשיו לוויכוח הזה ויש הרבה דברים להגיד עליו, הדבר הראשון שצריך להיות זה לאפשר לעסקים הקטנים לעבוד.
עפר שלח: עסקי האוכל שיכולים לעבוד בטייק אווי מאוד קל, עסקים של חנויות שיכולות להחזיק בתוך החנות אדם או שניים ואפשר בחוץ לסדר ולסמן כך שלא תהיה התקהלות בחוץ, בוודאי במרכזים הפתוחים, בוודאי חנויות ברחוב.
עפר שלח: כל הדברים האלה, שזה לב ליבה של הכלכלה הישראלית והוא פשוט מוזנח, או מחוסר מחשבה, או מטעמים פסולים.
עפר שלח: אנחנו נציג, כנהוג, קודם כל את דוח הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מתוך דוח 66א, משרד המבקר , בבקשה.
דוד בר: שלום לכולם.
דוד בר: אדוני היושב ראש, בהחלט נושא חשוב, הדיון חשוב.
דוד בר: כמו שציינת משרד מבקר המדינה ביצע את הדוח הזה לפני לא מעט שנים וזה גם היה דוח שעשה מעקב על דוח משנת 2011.
דוד בר: אפשר לציין שגם בימים אלה אנחנו מבצעים דוחות של קורונה ובין היתר יש פרקים רלוונטיים לעסקים קטנים, כמו המענקים, קרן ההלוואות, הנחות מארנונה, אבל עליהם, כמו שאתם יודעים, אי אפשר להרחיב בשלב זה.
דוד בר: אנחנו נציג מצגת, שחלק מהדברים שנעשו גם בשנת 2014 עדיין רלוונטיים, יציג אותה סגני יעקב שטראוס.
דוד בר: תודה.
יעקב שטראוס: בוקר טוב.
יעקב שטראוס: מה שאני רוצה להציג לכם זה מה שקרה בעבר, בדקנו בעבר, אבל גם יש רלוונטיות למצב הנוכחי.
יעקב שטראוס: הנושאים שהיינו רוצים להציג זה נושא של חסמים לעסקים קטנים, נושא מכרזים, הנושא של קידום חוק עבור עסקים קטנים ובעיות בהפעלת המעקב אחרי קרן הלוואות שאני חושב שרלוונטי עוד יותר היום כשיש למדינה חשיפה של 14 מיליארד שקל בהלוואות בערבות מדינה.
יעקב שטראוס: קצת נושאים לרקע.
יעקב שטראוס: כשאנחנו מדברים שמעל 99% מהעסקים בישראל הם עסקים קטנים, מספר העסקים בישראל גדל מדי שנה, בערך 10,000 עסקים נטו אחרי אלה שנסגרו, יותר מ-60% מהמועסקים במשק בעסקים קטנים, וכמו שהיושב ראש אמר, החשיבות רבה.
יעקב שטראוס: אחד מהדברים שראינו במהלך השנים ובדקנו גם בשנה שעברה זה הנושא של חסמים לעשות עסקים.
יעקב שטראוס: יש מדד לעשיית עסקים שמודד עשרה דברים חשובים.
יעקב שטראוס: אני אציג במצגת, בשקף 4, המדד מראה שדירוג ישראל בעולם מ-2006, שהיה בערך במקום 26 מתוך 190 מדינות בעולם, ירד בשנת 2019 ל-49 וקצת התקדם ב-2020 ל-35.
יעקב שטראוס: זאת אומרת שאנחנו במצב פחות טוב בטיפול בעסקים, בעסקים קטנים במיוחד, שהיינו לפני עשור.
יעקב שטראוס: מה זאת אומרת?
יעקב שטראוס: שיש מקום לשפר בעוד מספר דברים.
יעקב שטראוס: אם אתה מסתכל בשקף 5, יש רשימה של עשרה מדדים חשובים והעיקריים בהם זה הזמן לקבל אישורי היתרי בנייה - - - קרקע ובעיות גדולות בתשלומי מסים.
יעקב שטראוס: זה לא עיקר הדוח, אבל כאן זה דברים שבדקנו בעבר ומאוד חשוב כדי שעסקים קטנים יוכלו לפעול שיש את החשיבות לטפל בנושאים אלה.
עפר שלח: יעקב, אם אפשר להתייחס.
עפר שלח: כמובן אנחנו מדברים על הנתונים שעוד לפני הקורונה.
עפר שלח: גם כיו"ר ועדת קורונה וגם בוועדה הזו עסקנו הרבה בנושא האשראי, עוד לפני הקורונה ישראל מדורגת 60 מבין המדינות שנמדדו בקבלת אשראי.
עפר שלח: זאת אומרת מלכתחילה העסקים האלה היו במחנק אשראי.
יעקב שטראוס: נכון.
יעקב שטראוס: זאת אומרת שעכשיו חלק מהבעיה שעכשיו נתנו יותר בקלות, אלה נושאים שנבדקו על ידי צוותים במשרד שלנו - - - שקיבלו את ההלוואות, אלה בעיות שהיו.
יעקב שטראוס: זה דוח שאמור לצאת במהלך השנה הקרובה בנושא קורונה וקבלת אשראי, אבל בהחלט זה אחד מהדברים שהתרענו על זה ואנחנו עוד מעט נדבר על מה קורה לאלה שמקבלים אשראי.
יעקב שטראוס: אני רוצה לבקש בשקף 6, הדברים החשובים ביותר בדוח.
יעקב שטראוס: כמו שאמרנו, היה קשה לצפות את הקורונה, אבל זיהינו שיש חשיבות לסוכנות לעסקים קטנים לסייע לעסקים קטנים להכין למצב חירום.
יעקב שטראוס: כתבנו במפורש שיש סוגי דברים, יכול להיות רעידת אדמה, יכול להיות בעיות ביטחוניות, שגורמים לשינוי בסדר היום היומי של עסקים, מה לעשות כדי להכין לדבר כזה ואחרי שקורה משבר איך מהר מהר לצאת מהמשבר וביקשנו שהסוכנות תרכז את המידע כדי לסייע לעסקים קטנים שאין להם משאבים לחפש דברים כאלה, שיידע מה לעשות, לאן ללכת, להכין תוכניות, לסיים להכין תוכניות, כדי שבדיוק כשלמשל משבר קורונה מגיע הוא יכול לטפל בו.
יעקב שטראוס: יש רשימה של תרחישים שרשות החירום הלאומית הכינה ואפשר שיש להם סיכוי גבוה לקרות, להכין לדברים כאלה, וזה לא כל כך קשה להכין לדברים כאלה, דרך האינטרנט, דרך תוכניות, דברים שכבר דיברנו בעבר מתאימים גם לכאן.
יעקב שטראוס: בשקף 7 אני רוצה להציג עוד נושא שהוא בעיה מאוד אקוטית לעסקים קטנים, זו בעיה של להיכנס למערכת הרכש של משרדי הממשלה וגם הסקטור הציבורי.
יעקב שטראוס: עלינו על בעיות שיש ערבות מאוד גבוהה שלא נדרשת, עלות רישום מסמכים, יש דרישות ניסיון או דרישות לגודל עסק שלא קשורים לעניין העבודה שמבוצעת.
יעקב שטראוס: ביקשנו שהסוכנות תסייע וגם מינהל הרכש בחשכ"ל יסייעו לפקח כדי לסייע לעסקים קטנים.
יעקב שטראוס: אחת מהבעיות שעלינו שזה לא קורה ברשויות המקומיות, שהסוכנות התחילה לפעול במשרדי ממשלה, אבל אין להם סמכות לסייע ומשרד הפנים לא כל כך מעוניין להתערב בסדרי הרכישות והתנאים ויש שינויים גדולים בין רשות לרשות ואנחנו מבקשים שיהיה ארגון וסדר וסיוע לעסקים קטנים גם ברשויות הציבוריות - - - משרדי ממשלה.
יעקב שטראוס: גם ראינו שכבר לפני עשור התחילה הסוכנות במשרד הכלכלה להכין חוק כדי לסייע לעסקים קטנים, לתת לסוכנות סמכות לפעול ולסייע ולעזור ולקדם נושאים ש - - - ונושאים נוספים.
יעקב שטראוס: החוק, למיטב ידיעתנו, לא קודם מספיק ועדיין לא נכנס לתוקף ולכן יותר קשה לסייע לעסקים קטנים.
יעקב שטראוס: אנחנו העלינו נושא של אלה שמשרתים במילואים, שהפיצוי להם בזמן שהם נעדרים מהעבודה לא מתאים והיה סיכום שצריך לסייע להם והיה ויכוח בין משרדי הממשלה מי משלם.
עפר שלח: אני רוצה לבשר לך, יעקב, שהדבר הזה טופל וסודר על ידי האיש שמדבר איתך עכשיו.
עפר שלח: אני הגשתי בשעתו הצעת חוק אחרי הדוח שלכם ובסופו של דבר בסיכום עם חבר הכנסת ליברמן, כשהוא היה שר הביטחון, סוכם, יש תוספת של 25% שלמעשה מכסה את התקורות בהסכמה של כולם.
עפר שלח: אז הדבר הזה היום לא מסודר בחקיקה, אבל הוא מתבצע על ידי משרד הביטחון.
יעקב שטראוס: אני שמח שאימצו את ההמלצות של דוח הביקורת.
יעקב שטראוס: הנושא האחרון, שהוא מאוד מאוד חשוב, בהמשך למה שהיושב ראש אמר, זה נושא של ערבות והנושא של הלוואות בערבות המדינה.
יעקב שטראוס: בעקבות הקורונה ניתנו המון הלוואות להמון עסקים, אבל עכשיו יש שנה גרייס שלא חייבים להחזיר את הקרן של ההלוואה, אבל עסקים כאלה שעדיין לא פועלים ויש להם קשיים ייכנסו לקשיים בשנה הבאה להחזיר את זה ואם הם לא מחזירים את התשלומים פתאום רוב הכסף והאחריות תיפול על המדינה.
יעקב שטראוס: ההמלצה שלנו מלפני שש שנים, שהיא גם תקפה היום, שהמדינה תצטרך לסייע לעסקים קטנים.
יעקב שטראוס: כאשר מזהים שיש סימנים של קשיים בהחזר הלוואה, מה שמיד צריך לעשות זה להשתמש בכלים הקיימים, זה יועצים במחיר מסובסד, ויש לסוכנות לעסקים קטנים רשת של אנשים שמוכנים לסייע ומכירים את הנושאים וצריך להשתמש בעובדי מדינה שזה יחסית זול כדי למנוע מעסקים להתמוטט.
יעקב שטראוס: זה מעבר לעלות למדינה, זה עלות למשק שהעסקים האלה לא פועלים.
יעקב שטראוס: אז אני מציע שהמדינה, עכשיו, בזמן הקורונה, שיש זמן גרייס, להכין מערכת לסייע לבעלי העסקים הקטנים שהם יוכלו להחזיר את ההלוואות שלהם.
יעקב שטראוס: תודה.
עפר שלח: אני רוצה להתחיל מרמת השטח.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את תמיר ברלקו.
עפר שלח: תמיר, שלום.
עפר שלח: אתה היוזם של מה שהתחיל כקבוצת פייסבוק 'לא יהיה בסגר' שאתמול גם קיימתם למעשה איזה סוג של מחאה בדרך של פתיחת עסקים.
עפר שלח: אני בתיאום איתכם גם ביקרתי בכמה מהעסקים האלה וראיתי את זה.
עפר שלח: זה כמובן לא פותר שום דבר, אבל זה נועד להסב תשומת לב.
עפר שלח: תסביר לנו מאיפה היוזמה הזאת נולדה, את מי היא מייצגת ומה קרה מהמחאה שלכם אתמול, אם קרה משהו.
תמיר ברלקו: בוא נתחיל מזה שאני עצמאי 30 שנה, אני הייתי יזם שהקים את רשת ארקפה, הייתי שותף בכל המסעדות, טוטו, הרברט סמואל, טאפאס אחד העם, רשת ספייזס.
תמיר ברלקו: אני מסעדן, יש לי היום שלושה מקומות, יש לי סניף של BBB ויש לי עוד שני בתי קפה.
תמיר ברלקו: זאת אומרת אני מכיר את השטח ואת הבעיות שלו ואני יכול לעשות לכם יופי של סקירה.
תמיר ברלקו: לפני שלושה שבועות הקמתי את קבוצת 'לא יהיה בסגר', שהרעיון אמר שאין היום אפשרות להגיע לסגר שני כי הכול יקרוס והצטרפו אליי בשלושה שבועות 65,000 אנשים, רובם זה עצמאים קטנים ולכן המחאה הראשונה הייתה בטיפול בעצמאים הקטנים כי הם הראשונים שקורסים מסביב.
תמיר ברלקו: קצת נתונים ואני יכול להגיד לכם ככה, אני אדבר איתכם רגע מקרו כלכלה, היום נפגשתי עם דן אנד ברדסטריט, הם מכינים לי דוח מסודר שיהיה לנו ביום חמישי, הנתונים הבסיסיים מראים ככה, עד עכשיו 67,000 עסקים קטנים ובינוניים נסגרו, עד סוף השנה האומדן קופץ למעל 100,000.
תמיר ברלקו: מדובר על 87,000 קופץ למעל 100,000.
תמיר ברלקו: ביום חמישי יהיה לי מפרט מסודר, כל אחד מהסגמנטים, מי נסגר, מה נסגר.
תמיר ברלקו: קודם כל הנתונים מטרידים.
תמיר ברלקו: תחשבו, מעבר לזה, יש מיליון מובטלים היום, כש-600,000 בחל"ת שלא יהיה להם לאן לחזור, כי העסקים שלכאורה הם צופים לחזור אליהם לא יוכלו לקבל אותם ואז לצורך העניין חלקם יחזרו, לחלקם יצטרכו לשלם פיצויים ואין בכלל מאיפה לשלם.
תמיר ברלקו: עכשיו בוא נדבר עליי כעצמאי, מה אני חווה או העסקים הקטנים.
תמיר ברלקו: העסקים הקטנים, הבעיה האמיתית איתם שמרביתם התגלגלו, זה אומר שהיו עובדים בצורה כזו או אחרת, בשחור או בכל מיני דרכים לא לגיטימיות, והיום בכלל אי אפשר למדוד את ההכנסות שלהם כדי לתת להם אפשרות לצוף מעל המים, שזו בעיה.
עפר שלח: כן, אבל, תמיר, בזה אתה לא יכול להאשים את המדינה.
עפר שלח: אם עסקים התגלגלו על ידי זה שהם היו בכלכלה שחורה המדינה לא יכולה לפצות אותם למשל על אובדן מחזורים.
תמיר ברלקו: אז אני איתך, אז ניתן להם למות.
תמיר ברלקו: אוקיי?
תמיר ברלקו: זה המצב.
עפר שלח: לא, אני אומר את זה כבעיה אמיתית.
עפר שלח: אני לא בא להגיד לך – אתה יודע איפה אני נמצא.
תמיר ברלקו: אני מציף את הבעיות.
תמיר ברלקו: זה לא אני, אבל אני חייב להציף את הבעיות כדי שכולנו נדע את האמת.