GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: עוד לפני הקורונה היה הרבה מאוד שיח ובצדק על רמת הפריון הנמוכה של העובד הישראלי.
עפר שלח: בסוף זאת קלישאה להגיד שמשבר הוא הזדמנות וכן הלאה.
עפר שלח: האם יש לכם תוכניות מגירה שעסקו בכל מה שצריך, בהשקעה, בהשקעה מוטת טכנולוגיה, השקעות מוטות פריון שהיו קיימות עוד קודם ושיש לכם אפשרות להפעיל אותן עכשיו בסיטואציה המשברית הזאת?
אביעד שוורץ: יש פה שני מובנים שונים.
אביעד שוורץ: מצד אחד, יש עולם של השקעות של תכנית צמיחה והאצה כי חלק גדול מפער הפריון נובע באמת מפער בתשתיות.
אביעד שוורץ: מדובר בתשתיות תומכות פריון שיאפשרו לעובדים לייצר יותר.
אביעד שוורץ: השקעה בתכנית האצה וצמיחה זה משהו שאני לא מרכז אותו לכן לא ארחיב עליו כי אני לא מכיר אותו לעמוק, אבל זה גם משהו שנעשה.
אביעד שוורץ: להשקיע במקומות הטובים הללו שיאפשרו לנו בעתיד להעלות את הפריון ולנצל את המשבר הזה לאיזו קפיצה.
אביעד שוורץ: גם בהיבט העובדים, יש את ההכשרות המקצועיות עצמן ומעבר לרכישת השכלה ועידוד רכישת השכלה.
אביעד שוורץ: חלק גדול ממה שאנחנו עובדים זה להעלות מיומנויות שהן קצת יותר בסיס.
אביעד שוורץ: לא בהכרח הכשרה מקצועית למקצוע מסוים אלא, למשל, כישורי שפה, עברית עבור אוכלוסייה ערבית שזה כן חסם להשתלבות בשוק העבודה.
אביעד שוורץ: אנחנו מנסים לתת קפיצה שם ולאפשר גם לשפר את מערך הכשרת העברית.
אביעד שוורץ: בזרוע העבודה עובדים עכשיו על שיפור משמעותי של כל מערך לימודי העברית.
אביעד שוורץ: זה תהליך שהתחיל לפני ועכשיו ממשיך ומועצם.
אביעד שוורץ: אנחנו עובדים איך להרחיב את רכישת הכישורים גם בהיבט של השכלה גבוהה.
אביעד שוורץ: חלק מזה גם קורה באופן טבעי כי בתקופת משבר יש פחות ביקושים בשוק העבודה ולכן אנחנו רואים גידול ברישום להשכלה גבוהה, שזה גם משהו שהוא חיובי.
אביעד שוורץ: כלומר, יותר אנשים שירכשו השכלה וזה יבוא לידי ביטוי גם בפריון העבודה.
אביעד שוורץ: אלה דברים שאולי המשבר יעזור לנו, אבל כן יש לנו פוקוס מרכזי בהורדת מפלס האבטלה לשיעורים קצת יותר נמוכים וקרובים למה שראינו לפני המשבר.
אביעד שוורץ: אחרי זה נוכל לחזור ולהתמקד בהעלאת הפריון בצורה יותר משמעותית.
אביעד שוורץ: במערך ההכשרה המקצועית עוד לפני המשבר כבר היו דיבורים על רפורמה מקיפה.
אביעד שוורץ: זה נדון בדוח ועדת התעסוקה ל-2030.
אביעד שוורץ: זה משהו שאנחנו גם רצינו לקדם בחוק ההסדרים לפני המשבר הנוכחי.
אביעד שוורץ: הכל התעכב כי לא היתה ממשלה וכנסת אז הדברים התעכבו.
אביעד שוורץ: אלה המלצות שכבר נעשו לפני המשבר וזה צעד לטובת הדבר הזה שאנחנו רוצים להמשיך ולקדם אותו, בטח בתקופה הזאת.
עפר שלח: ביקש להתייחס נשיא התאחדות בעלי מלאכה ותעשייה, יוסי אלקובי.
יוסי אלקובי: אני מתחבר למה שאמרה המנכ"לית שלי.
יוסי אלקובי: אנחנו יושבים ודנים כל הזמן בנושא של כחול לבן.
יוסי אלקובי: כל ההכשרות המקצועיות וכל הוועדות, אני אומר לכם שלא קורה כלום.
יוסי אלקובי: חייבים להשאיר כאן
יוסי אלקובי: רכש ממשלתי שנושק ל-100 מיליארד שקלים בשביל שהתעשייה שלנו תמשיך לנשום ושהראש יהיה מעל פני המים.
יוסי אלקובי: יש בעיה כי סינים זוכים במכרז של 9 מיליארד שקל.
יוסי אלקובי: בחוזה שלהם, בשורות הקטנות, הם לא רשאים להשתמש בתעשייה שלנו ובעסקים הקטנים כדי לתת להם שירותים.
יוסי אלקובי: הם עושים מה שהם רוצים.
יוסי אלקובי: יתרה מזאת.
יוסי אלקובי: אותם סינים שקיבלו את המכרז הם חתמו עם האיראנים, ביטחוני, כלכלי.
יוסי אלקובי: אני חושב שחייבים להשאיר.
יוסי אלקובי: בנושא של עסקים קטנים ובינוניים שאותם אני מייצג יש בעיה והיא הבנקים.
יוסי אלקובי: אני רוצה שתבינו שהבנקים מקשים.
יוסי אלקובי: אני לא אומר שצריך לחלק כסף לכל מי שרוצה אבל אנחנו בימים טובים, כשעבדנו עם הבנקים, שילמנו שיקים והכול בסדר.
יוסי אלקובי: הבנקים קיבלו רגליים קרות ואנחנו נתקלים בקשיים בהלוואות בשביל להמשיך להתקדם.
יוסי אלקובי: כל ההכשרות המקצועיות לא יהיו שוות אם לא תהיה עבודה.
יוסי אלקובי: נכשיר עובדים אבל לא נוכל לתת להם עבודה.
יוסי אלקובי: אנחנו חייבים שיהיו הזמנות.
יוסי אלקובי: לא להגיד שאנחנו ביחסי גומלין.
יוסי אלקובי: עזבו את יחסי הגומלין.
יוסי אלקובי: אנחנו נמצאים במצב קשה, יש מלחמה ביולוגית וכל מדינה מטפלת נטו בתוך המדינה שלה ומנסה לייצר עבודה.
יוסי אלקובי: המודל הגרמני אני לא יודע אם הוא טוב לנו.
יוסי אלקובי: בואו נסתכל לכאן.
יוסי אלקובי: אנחנו יכולים היום להציל את הכלכלה של מדינת ישראל רק בחשיבה נבונה ונכונה ולא בוועדה ובעוד וועדה, עוד שבוע, עוד שבועיים.
יוסי אלקובי: אני חושב שאפשר להכניס שולחן עגול את המגזר העסקי.
יוסי אלקובי: אלה אנשים שבאים מהשטח, באים ממקומות העבודה.
יוסי אלקובי: הם יכולים לתת הצעות מיידיות לעכשיו ולא לעוד שבוע.
יוסי אלקובי: כל יום אנחנו בזום וזה אומר עוד שבוע נדון.
יוסי אלקובי: יש יחסי גומלין, אין יחסי גומלין, תפסיקו עם מחול השדים הזה שאנחנו לא משיגים כלום ושום דבר.
יוסי אלקובי: העסקים הקטנים מתרסקים יום יום.
יוסי אלקובי: כל ההפגנות האלה הן באמת קול זעקה.
יוסי אלקובי: אני מייצג 40,000 בעלי מלאכה שמייצרים לכיפת ברזל והמון לביטחון.
יוסי אלקובי: אני רואה שבעוד חודש חודשיים העבודה שתהם תצטמצם כי שולחים לחו"ל כי שם יותר זול.
יוסי אלקובי: שיתנו לנו לשלם מס 12% ושיורידו לנו את הארנונה המטורפת שכל שנה היא גדלה ואז נוכל להיות ברי תחרות.
יוסי אלקובי: העובד שלנו זה לא העובד הסיני ב-150 דולר.
יוסי אלקובי: העובד שלנו נושק ל-3,000 ו-4,000 דולר לחודש.
יוסי אלקובי: מי יכול להקשיב?
יוסי אלקובי: בסופו של יום, השקעה של המדינה בנו מצילה את קופת המדינה.
יוסי אלקובי: בל נעשיר את קופותיהן של מדינות אחרות.
יוסי אלקובי: בואו נתמקד היום, בואו נפסיק להיות יפי נפש.
יוסי אלקובי: היום מעניין רק דבר אחד, שהכל הרכש הציבורי, הביטחוני, המוניציפלי שיישאר כאן.
יוסי אלקובי: זאת שעת מבחן של הממשלה.
יוסי אלקובי: ככה לא נגיע לשום מקום.
יוסי אלקובי: תכינו בתי ספר טכנולוגיים, תעשו כל מה שאתם רוצים, זה לא ייתן כלום.
יוסי אלקובי: ילמדו מקצוע, יעבירו את הזמן שלהם אבל עבודה לא תהיה.
יוסי אלקובי: אני מודה לכם.
עפר שלח: אגב, מדינת ישראל לאורך שנים גם לא מממשת את רכש הגומלין שחברות שזוכות פה במכרזים מחויבות פה על-פי חוק.
עפר שלח: עסקתי בזה הרבה בהקשר של התעשיות הביטחוניות.
עפר שלח: גם את רכש הגומלין שמחויבים בו לא מממשים.
עפר שלח: לקראת סיום, אלעד זכות יועץ מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.
עפר שלח: אלעד, איפה הביטוח הלאומי בתוך השיח הזה על התכנית הגדולה והמהלכים הגדולים להחזרת אנשים למעגל העבודה?
אלעד זכות: שלום.
אלעד זכות: מצטער שהצטרפתי באיחור.
אלעד זכות: חשבנו שמדובר על נושא הבטחת הכנסה בלבד.
אלעד זכות: אני לא יודע מה נאמר פה קודם, אבל קודם כל, האחריות להשמה של זכאי אבטלה והבטחת הכנסה היא בשירות התעסוקה ובעצם המנגנון הוא בשיתוף הפעולה בינינו, כשהם שולחים לנו מפות של מי התייצב.
אלעד זכות: מבחינתנו, אם משימים אותו לעבודה שמתאימה לו לפי החוק, אז מבחינתנו נפסיק לשלם לו אבטלה כי הוא עובד.
אלעד זכות: מעבר לזה, יש אצלנו את השירות שנקרא שיקום תעסוקתי לאנשים עם מוגבלות.
אלעד זכות: אנחנו בעצם מספקים שירותים של ליווי, תמיכה והשמה לאנשים עם מוגבלות עם אחוזי נכות רפואית מ-10% או 20% ומעלה, תלוי בסוג הנכות.
אלעד זכות: זה שירות שניתן גם לנכים כלליים, גם לנפגעי עבודה, נפגעי איבה וגם לאלמנים ואלמנות שמבקשים את זה.
אלעד זכות: עקב הקורונה הכנסנו כמה תוכניות מאוד ייעודיות קצרות טווח של חודש חודשיים, גם ליווי פסיכולוגי ופרטני של האנשים על-מנת להתמודד עם המשבר התעסוקתי.
אלעד זכות: יש גם תוכניות טרום שיקום, שבעצם נותנים להם להתנסות ולעשות התנסות מסוימת במקומות עבודה כדי לראות איך נצליח להשים אותם.
אלעד זכות: כל הסוגיה של אנשים עם מוגבלות היא חזק אצלנו בתכניות עבודה.
אלעד זכות: מעבר לזה, יש את כל ההיבטים של הקלה על מעסיקים.
אלעד זכות: עולים הרבה רעיונות מטעם בנק ישראל לגופים כלכליים שונים על הפחתות של כל מיני עלויות העסקה.
אלעד זכות: אני יכול להגיד שמבחינתנו, הוצאנו דחייה של החובה לתשלום לביטוח לעובדים בתקופת חל"ת ודחינו כרגע עד אוגוסט.
אלעד זכות: כמובן שאנחנו בקשר ישיר עם המעסיקים.
אלעד זכות: הם יכולים להעיד על-כך.
אלעד זכות: אנחנו מנסים לראות כיצד ניתן לעשות הקלה.
אלעד זכות: לגבי כלים שיש בביטוח לאומי לעידוד תעסוקה או לתמיכה במעסיקים או בשוק העבודה בכלל, אז בשוטף יש לנו כמובן את מענק העבודה המועדפת.
אלעד זכות: אנחנו מנסים עכשיו לקדם כל מיני אדפטציות לתקופה של הקורונה, לאנשים שצברו תקופה מסוימת שאפשר יהיה להאריך להם את התקופה המזכה בעבודה מועדפת לאחר שהם חוזרים.
אלעד זכות: הצענו את זה גם במגוון פורומים ככלי עבודה שאפשר להשתמש בו בהקשר של תמיכה בעבודה.
אלעד זכות: אני יודע שמשרד האוצר פחות היה מעוניין בזה.
אלעד זכות: שר הרווחה כן מאוד מנסה לקדם את העולם של הגמישות התעסוקתית עם אבטלה.
אלעד זכות: גם לו אנחנו אמורים להציג איזו תכנית בהקשר של מענקים לעובדים בשכר נמוך שהם היו בתוך אבטלה.
אלעד זכות: אני לא יכול לפרט על זה יותר מידי כי כרגע אין החלטה פורמלית, אבל אני יכול להגיד שגם בצוות הבין-משרדי בנושא של תעסוקה וגם שר הרווחה, מאוד מעוניינים לקדם כלים שיאפשרו גמישות למעסיקים להעסיק ואת האפשרות לקבל אבטלה או מענק במקום אבטלה, שיינתן בגובה יותר נמוך מדמי אבטלה אבל יעודד את העובדים להיכנס לשוק העבודה.
אלעד זכות: מעבר לזה יש את המענק של שירות התעסוקה שאמור לתמרץ מעסיקים להחזיר עובדים.
אלעד זכות: הוא עבר בחקיקה לפני מספר חודשים ואמור להתבצע כרגע.
עפר שלח: אני רוצה לסכם את הדיון.
עפר שלח: ברור שסוגיית התעסוקה היא הסוגייה אולי המרכזית שעומדת בפנינו.
עפר שלח: בעניין הבריאותי יהיו עליות וירידות אבל מכיוון שההשלכות הכלכליות של המשבר הזה ובראש ובראשונה ההשלכות התעסוקתיות שלו, הן איתנו לשנים.
עפר שלח: הצורך למצוא מודל יציב שמאפשר תעסוקה, כמו שנאמר על-ידי משתתפים שונים, זה גם בצד הביקוש וגם בצד ההיצע.
עפר שלח: לקנות כחול לבן זאת לא תהיה רק סיסמה או איזו בקשה לציבור אלא זאת תהיה מדיניות של מדינת ישראל.
עפר שלח: כל שקע שמושקע בזה שבסופו של דבר אדם עובד הוא שקל יותר פרודוקטיבי מאשר שקל שמושקע בלממן אדם כדי להציל אותו מעוני כשהוא לא עובד.
עפר שלח: הדבר הזה צריך להיות עכשיו בעדיפות עליונה הן במשרד האוצר והן במשרדים האחרים כמדיניות מובהקת, מכיוון שאנחנו במשבר כלכלי.
עפר שלח: על-פי התחזיות הכי אופטימיות, בצמיחה שכרגע אף אחד לא רואה אותה, גם בהתחשב בזה שישראל היא מדינה מוטת ייצוא והעולם כולו עובר משבר כלכלי, אף אחד לא רואה אותה לשנים, כדי לחזור אפילו לשיעורי האבטלה לפני המשבר של 4%.
עפר שלח: קודם לחזור לאבטלה חד ספרתית ולהתחיל לטפל בה בשם.
עפר שלח: זה צריך להיות בעדיפות עליונה, זה צריך להיות קודם כמעט לכל שיקול אחר.
עפר שלח: זה לא קורה וזה ברור לנו גם מהדברים ששמענו היום.
עפר שלח: זאת האמירה של הוועדה ואנחנו נמשיך לעקוב.
עפר שלח: הדיון הראשון שלנו היום יעסוק בהיערכות לפתיחת שנת הלימודים ותשלומי הורים במערכת החינוך.
עפר שלח: שר החינוך ומנכ"ל משרדו אמורים לכבד אתנו בנוכחותם ולכן נשנה מעט את הסדר.
עפר שלח: שר החינוך, בגלל אילוצי זמן, ידבר לפני הצגת דוח הביקורת ואחר כך אנחנו ניכנס לדיון.
עפר שלח: לפני זה, שני עניינים טכניים שקשורים לחילופי גברי בתוך הוועדה, עליהם אנחנו צריכים להצביע.
עפר שלח: האחד הוא חילופים בוועדת המשנה לענייני בטחון, חוץ ומסחר בין-לאומי.
עפר שלח: נטש אותנו חבר הכנסת יעקב מרגי שעזב בכלל את הוועדה ובמקומו ימונה חבר הכנסת אופיר כץ.
עפר שלח: אני מעלה את זה להצבעה.
עפר שלח: אושר
עפר שלח: אושר פה אחד.
עפר שלח: הנושא השני.
עפר שלח: אנחנו מקימים ועדת משנה לענייני הנגב שתעסוק בנושאים הקשורים לנגב שיוצאים מתוך דוחות המבקר הבאים: מעבר בסיסי צה"ל לנגב, היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב והיבטים בפעילות המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות לפיתוח הנגב והגליל וכיוצא באלה נושאים שיסוכמו ביני לבין יושב ראש ועדת המשנה.
עפר שלח: את סיכומיה והצעותיה של ועדת המשנה בקשר לדוחות האמורים וכל יתר החלטותיה יהיו טעונים אישור של מליאת הוועדה והישיבות שלה יהיו בתיאום בין יושב ראש ועדת המשנה לביני.
עפר שלח: חברי הוועדה יהיו: חבר הכנסת שלמה קרעי – היו"ר, חבר הכנסת אוריאל בוסו ואנוכי.
עפר שלח: ההצעה אושרה ברוב של שלושה כנגד אחד.
שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אפשר לומר מילה?
שלמה קרעי: אני רוצה לברך אותך על כך שנענית לבקשה.
שלמה קרעי: אני חושב שהנגב, יש הרבה נושאים שעומדים לפתחו שכאן בוועדה אנחנו יכולים בהחלט להניע את המהלכים ואת משרדי הממשלה לביצוע.
שלמה קרעי: הלוואי והייתי זוכה לכזה שיתוף פעולה בקרב חלק מהחברים בקואליציה.
שלמה קרעי: אני חושב שהוכחת כאן ענייניות, חתירה למטרה שהיא חשובה ובעצם לקחת את זה בלי לפקפק ובלי לומר שהאופוזיציה שולטת בוועדה או אני יושב ראש הוועדה.
שלמה קרעי: בעיניי זה היה דבר מאוד חשוב.
שלמה קרעי: אומרים שדבר שבא בקלות, זה משהו שהוא לא כל כך טוב וצריך להתאמץ כדי להשיג משהו.
שלמה קרעי: לשמחתי הלילה נשארנו כאן ערים כל הלילה ועצם זה שהגעתי לכאן, זה ממש לא בא בקלות.
שלמה קרעי: זה סימן שתהיה לנו ברכה והצלחה ובעזרת השם נצליח.
סעיד אלחרומי: כמה משפטים.
סעיד אלחרומי: אני חושב שגם בהיותי חבר ועדת הביקורת וגם כתושב הנגב שמעל ל-270,000 מתושביו הם בדואים, מן הראוי שאהיה חבר בוועדת המשנה.
סעיד אלחרומי: אני חושב שזה רק יועיל לוועדה ורק יועיל לדיונים שלה.
עפר שלח: אתה בהחלט צודק.
עפר שלח: היו כאן עניינים של הרכב קואליציה ואופוזיציה.
עפר שלח: אנחנו נוסיף בהמשך חבר אחד מהקואליציה וחבר אחד מהאופוזיציה.
עפר שלח: אני לגמרי מקבל את זה.
עפר שלח: שוב, הכנסת יוצאת לפגרה ואחריה נראה את האפשרות.
עפר שלח: אני אשמח שהוועדה הזאת תתפקד.
עפר שלח: אני מבקש לא לייחס לדבריו של חבר הכנסת קרעי שום משמעות פוליטית אבל אני חושב שיש להם כי אם הייתי בקואליציה, מן הסתם היית תוקף אותי על פי המקובל והכול היה בסדר.
שלמה קרעי: גם את האופוזיציה אנחנו תוקפים.
שלמה קרעי: גם אתם תוקפים אבל בדברים ענייניים.
עפר שלח: אנחנו עוברים לדיון הבא.
עפר שלח: אם היינו צריכים תזכורת לחשיבות הדיון הזה, קיבלנו אותה הלילה – אירועים בגבול הצפון עם יישובים שהתבקשו להיכנס למרחבים מוגנים, לא לצאת מהבתים, ואפשרות שעדיין קיימת להתלקחות בצפון בכל זמן נתון.
עפר שלח: זה בזמן שגם בדרום יש חילופי אש בסוגיית היערכות העורף מפני איום טילים ברקטות רלוונטית כמו תמיד ויותר מתמיד.
עפר שלח: אני שמח שמבקר המדינה עוקב אחרי הנושא הזה.
עפר שלח: הדוח שאנחנו עוסקים בו הוא דוח מעקב במסגרת דוח 70ג שפורסם לאחרונה.
עפר שלח: זה כמובן מתקשר גם לסוגיית ההיערכות לרעידות אדמה שטיפלנו בה בתחילת השבוע.
עפר שלח: חלק מהסכומים שלפחות על הנייר דובר בהם – וכמו שראינו בתחילת השבוע, רובם באמת על הנייר – הם סכומים שנועדו למיגון, הן מלמטה והן מלמעלה, הן מפני רעידות אדמה והן מפני איום של טילים ורקטות.
עפר שלח: והמסקנה המאוד-ברורה מהדיון השבוע בעניין רעידות האדמה הייתה שהסכומים האלה לא הוקצו, לא הוצאו ולא חל שיפור.
עפר שלח: בדוח המבקר עולה שבתחום ההגנה מפני איום טילים ורקטות חלו שינויים מסוימים.
עפר שלח: על זה אנחנו נעמוד.
עפר שלח: נפתח עם נציג מבקר המדינה, בבקשה.
יוסי ביינהורן: (הצגת מצגת) בוקר טוב.
יוסי ביינהורן: דוח המעקב שלנו עורך מעקב על דוח שפורסם ב-2016 בעקבות צוק איתן.
יוסי ביינהורן: בדוח מצאנו פערים בהיערכות להגנת העורף.
יוסי ביינהורן: חלק מהפערים היו מאוד מהותיים, שהיה בהם כדי להגדיל את הסיכון לחיי התושבים בעת לחימה, פערים מהותיים בגבול הצפון, ומהיעדר מידע למקבלי ההחלטות בנוגע למוכנות העורף.
יוסי ביינהורן: חשוב לציין שהדוח שבו נעסוק היום מתייחס להיערכות העורף מול איום ייחוס של צה"ל במלחמה רב-זירתית בה צפוי של עשרות אלפי רקטות וטילים, חלקם מדויקים, על העורף האזרחי של מדינת ישראל ממדינות ומארגוני טרור עוינים.
יוסי ביינהורן: היקף האיום ואיכותו יוצרים פוטנציאל לפגיעה נרחבת באזרחים.
יוסי ביינהורן: הנחת העבודה שבכל תרחיש עם מדינות וגורמים עוינים היום על העורף יהיה משמעותי והוא יהיה יעד לפגיעה.
יוסי ביינהורן: ממשלת ישראל וצה"ל נוקטים כמה פעולות משולבות להגן על האוכלוסייה, למנוע פגיעה בנפש, לצמצם נזקים ברכוש, ולאפשר לאוכלוסייה שגרת חיים ורציפות תפקודית.
יוסי ביינהורן: הפעולות כוללות בין היתר מיגון פיזי, הנחיות מיגון, היערכות לפינוי אוכלוסייה, גילוי והתרעה, וכל הנושא של הגנה אקטיבית, בין אם זה כיפת ברזל וכמובן היכולות ההתקפיות של צה"ל.
יוסי ביינהורן: בשני הנושאים האחרונים לא עסקנו בדוח הנוכחי.
יוסי ביינהורן: דוח המעקב שלנו בוצע בין פברואר 19' ליוני 19', והוא עסק בנושאים הבאים כפי שאתם רואים לפניכם: הסדרת הסמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים בטיפול בעורף, תוכניות עבודה לטיפול בעורף, פערי מיגון, מערך הגילוי וההתרעה והיערכות לפינוי אוכלוסייה.
יוסי ביינהורן: כמה נקודות מפתח חשובות שראוי לציין אותן: כ-2.6 מיליון תושבים במדינת ישראל, שמהווים כ-28% מהאוכלוסייה, אין להם מיגון תקני.
יוסי ביינהורן: מתוכם, 50,000 תושבים מתגוררים עד תשעה ק"מ מגבול הצפון, ועוד למעלה מ-231,000 תושבים בטווח של כ-40 ק"מ מרצועת עזה.
יוסי ביינהורן: נעבור לשקף הבא, בנושא של הסדרת הסמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים.
יוסי ביינהורן: ביוני 2014 קיבלה ממשלת ישראל החלטה להסדיר את הסמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים בכל הנוגע לטיפול בעורף.
יוסי ביינהורן: ההסדרה הזאת טרם בוצעה.
יוסי ביינהורן: אני חייב לומר שבנושא הזה עסקנו במספר דוחות בעבר, והערנו על כך.
יוסי ביינהורן: ולמרות שמצאנו בדוח האחרון, שהגיע לכלל כתיבה של טיוטות להסדרת חוק, הנושא הזה עדיין לא הוסדר.
יוסי ביינהורן: אנחנו קובעים, אומרים, מבקשים וממליצים – על משרד הביטחון והמשרד לביטחון הפנים לפעול בתיאום עם המטה לביטחון לאומי לגיבוש הצעה מוסכמת להסדרת הסמכויות הין שני המשרדים בכל הנוגע לטיפול בעורף בהתאם להחלטת הממשלה, ואם יש מחלוקות, על המל"ל להביא את הדבר להכרעת הקבינט המדיני-ביטחוני.
יוסי ביינהורן: מבחינת תוכניות עבודה לטיפול העורף – החלטה 1661 מ-2014 קבעה ששר הביטחון בשיתוף המשרדים הרלוונטיים צריך להציג לממשלה, לקבינט, תוכנית רב-שנתית לשיפור המוכנות וההיערכות של העורף למצבי חירום.
יוסי ביינהורן: בדוח הקודם הערנו שהמצב הזה לא קרה.
יוסי ביינהורן: בדוח המעקב מצאנו שתוכנית שגיבש שר הביטחון, תוכנית דו שנתית, בהיקף של 150 מיליון שקל בוצעה, ובעקבותיה, ביולי 18', קבע הקבינט המדיני-ביטחוני כי תגובש תוכנית רב-שנתית לשנים 2019–2030, תוכנית בהיקף של חמישה מיליארד שקל; ב/302 היא נקראת.
יוסי ביינהורן: התוכנית הזו טרם גובשה ולא הוקצו לה משאבים, ולכן מימושה מוטל בספק.
יוסי ביינהורן: אנחנו קובעים שמומלץ כי משרד האוצר, משרד הביטחון, המשרד לביטחון הפנים ופיקוד העורף, שנציגיהם שותפים בוועדה הבין-משרדית, ישלימו את גיבושה של התוכנית למיגון העורף בהתאם להחלטת הקבינט מיולי 2018.
עפר שלח: אני רוצה להעיר לחברי הוועדה.
עפר שלח: בדיון על רעידות האדמה השבוע היה ויכוח על כמה מומש מתוך תוכנית מגן לצפון, אבל לפי גרסה שגם האוצר לא התנגד לה, מתוך לא רק חמישה מיליארד אלא 500 מיליון שהיו אמורים לצאת בשנים 18', 19', שנים שהיה בהם תקציב, יצאו שבעה - - -.
עפר שלח: אז רק שיהיו לנו המספרים מול העיניים.
יוסי ביינהורן: מכאן ברשות
יוסי ביינהורן: כם אני עובר לפערי המיגון, כפי שלמדנו אותם בדוח המעקב.
יוסי ביינהורן: מה שאתם רואים בשקף הנוכחי, שכ-2.6 מיליון ללא מיגון תקני.
יוסי ביינהורן: מקלטים משותפים בהיקף של 28%.
יוסי ביינהורן: ממ"דים בהיקף של 38% מהאוכלוסייה.
יוסי ביינהורן: חשוב לציין שפה חל גידול משמעותי יחסית לדוח הקודם, כמיליון ממ"דים נוספו בהשוואה לדוח הקודם.
יוסי ביינהורן: ומקלטים ציבוריים מהווים כ-6% מהיקף המיגון בארץ.
יוסי ביינהורן: מבחינת פערי המיגון – אנחנו מציגים בשקף הנוכחי את הפערים ביחס לגזרת הצפון וגזרת הדרום.
יוסי ביינהורן: בסך הכול לכ-845,000 תושבים אין מיגון תקני בטווח של כ-40 ק"מ מהגבולות.
יוסי ביינהורן: ביחס לפערי המיגון – כפי שציינתי, ל-2.6% אין מיגון תקני.
יוסי ביינהורן: בתחילת 2019 היו בישראל 12,601 מקלטים ציבוריים.
יוסי ביינהורן: מתוכם 20% לא היו כשירים.
יוסי ביינהורן: לכ-2.5 מיליון תושבים יש מיגון באמצעות מקלטים פרטיים משותפים, אבל מתברר שלפיקוד העורף אין מידע בדבר כשירותם.
יוסי ביינהורן: מדובר במקלטים פרטיים, ומשכך האחריות נופלת על הבעלים שלהם.
יוסי ביינהורן: בחוק הג"א מוטלת אפשרות על הרשויות המקומיות להטיל חובה על האזרחים בצווים מקומיים של הרשויות כדי לבצע בקרה ומעקב.
יוסי ביינהורן: הדבר הזה נעשה במעט מאוד רשויות.
יוסי ביינהורן: מבחינת שהייה ממושכת במרחבים מוגנים – עובדת אי יכולתם של חלק מאמצעי המיגון לאפשר למתמגנים שהייה ממושכת, לא באה לידי ביטוי בסקירת מצאי המיגון הקיים שהציג פקע"ר ביולי 2018.
יוסי ביינהורן: חשוב לציין שאנחנו מדברים על מתאר ייחוס שבו צפויה שהייה ארוכה של תושבים במקלטים.
יוסי ביינהורן: שהייה ממושכת כפי שקבע אותה פקע"ר מבוססת על ארבעה קריטריונים: תשתית קונסטרוקטיבית, הזרמת מים, חשמל ואוורור.
יוסי ביינהורן: אלה הם ארבעת הפרמטרים שמאפשרים שהייה ממושכת.
יוסי ביינהורן: מקלטים ציבוריים שאינם עומדים בתנאים שקבע צה"ל כתנאים מינימליים לשהייה ממושכת, עדיין יכולים להיחשב כמקלטים כשירים ובכלל זה מקלטים הנמצאים ביישובים הסמוכים לקו הגבול.
יוסי ביינהורן: אנחנו ממליצים שראוי שפיקוד העורף יתייחס ליכולת השהייה במקלטים כמרכיב בכשירותם, וימפה מתוך כלל המקלטים הציבוריים המשותפים את אלו שאינם מאפשרים שהייה ממשוכת בפרט באזורים המאוימים.
יוסי ביינהורן: התחום הנוסף שבדקנו אותו זה היבט של גילוי והתרעה.
יוסי ביינהורן: פה מצאנו בהחלט שחל שיפור יחסית לדוח הקודם.
יוסי ביינהורן: מצאנו שהושקעו כספים לא מעטים, כ-400 מיליון שקל בשיפור מערך הגילוי וההתרעה.
יוסי ביינהורן: בהקשר של התרעה אנחנו מדברים על צופרים.
יוסי ביינהורן: למדנו שיש גם תוכנית נוספת שפיקוד העורף הכין בהיקף של כ-300 מיליון שקל לשיפורים נוספים, אבל היא מותנית באותה תוכנית רב-שנתית שכרגע עדיין לא אושרה.
יוסי ביינהורן: וכפי שאנחנו קובעים, עדיין קיימים פערים מבצעיים בנושא יכולת הגילוי וההתרעה שטרם ניתן להם מענה וראוי לכלול אותם בעבודה של הצוות הבין-משרדי.
יוסי ביינהורן: הפרק הבא שבו עסקנו הוא פרק שעוסק בפינוי אוכלוסייה במצבי חירום.
יוסי ביינהורן: ב-2012 הממשלה החליטה שתהיה תוכנית שעוסקת בפינוי המוני ומאורגן של אוכלוסייה במצבי סיכון של פעולות איבה או אסון המוני.
יוסי ביינהורן: מדובר על תוכנית בהיקף של כ-300,000 תושבים, לפנות אותם למקומות מוסדרים מראש.
יוסי ביינהורן: בדוח הקודם מצאנו שהתוכנית הזאת לא הייתה ברת ביצוע.
יוסי ביינהורן: בדוח המעקב מצאנו שבהחלט חל שיפור ניכר בהיערכות ובמוכנות, ומצאנו שמשרד הפנים איתר יעדים לקליטה של 420,000 תושבים.
יוסי ביינהורן: במשרד הבריאות ומשרד הרווחה נערכו לפינוי תושבים בעלי צרכים מיוחדים וחולים המרותקים לביתם.
יוסי ביינהורן: יחד עם זאת, מצאנו שעדיין התחום של הטיפול במתפנים עצמאיים לא נסגר, עדיין לא סגור.
יוסי ביינהורן: ומצאנו תחום מסוים שנפל כנראה בין הכיסאות בכל הקשור לאוכלוסיית נכי צה"ל.
עפר שלח: למה נכי צה"ל פה?
יוסי ביינהורן: מכיוון שנכי צה"ל בהשוואה לאנשים אחרים נמצאים בביתם, והמידע שצריך להגיע לרשויות המקומיות נמצא במשרד הביטחון.
עפר שלח: במה הם שונים מבעלי מוגבלויות אחרים לצורך העניין?
יוסי ביינהורן: בעלי מוגבלויות אחרים נמצאים במוסדות מיוחדים שמשרד הבריאות ומשרד הרווחה מתארגנים לפנות אותם.
יוסי ביינהורן: ולזה הם נערכו - - -
עפר שלח: אם בן אדם נמצא במוסד או לא זה לא בגלל שהוא נכה צה"ל או נכה אזרחי, אלא בגלל מצבו.
קריאה: בגלל שהוא נכה.
יוסי ביינהורן: אבל אנחנו בדקנו את ההיערכות של משרד הבריאות ומשרד הרווחה לפינוי אנשים שנמצאים במוסדות כאלה ואחרים - - -
עפר שלח: זאת אומרת, כל בעלי מוגבלויות שנמצאים בביתם הם בבעיה, ואתם - - - את זה בנכי צה"ל - - -
חמד עמאר: לא, מה שהוא אומר זה שאין לו נתונים על נכי צה"ל, למשרד הרווחה אין נתונים על נכי צה"ל שנמצאים בביתם כי הם מטופלים על ידי משרד הביטחון.
חמד עמאר: זה נכון.
יוסי ביינהורן: בדיוק.
יוסי ביינהורן: אגף השיקום מחזיק במידע והמידע הזה לא מגיע.
חמד עמאר: אגף השיקום - - - ולא מעביר את הנתונים שלהם - - -
יוסי ביינהורן: וגם להם צריך לתת מענה בהיערכות.
חמד עמאר: הם לא מקבלים דרך משרד הרווחה, אלא דרך משרד הביטחון ודרך אגף השיקום.
יוסי ביינהורן: מכאן אנחנו ממליצים שעל רח"ל לפעול בהקדם לגיבוש תפיסה לאומית לטיפול בתושבים המתפנים עצמאית, ולזרז את הטיפול בנושאים שמחייבים השלמה.
יוסי ביינהורן: התוכנית הבאה שבה עסקנו היא תוכנית מלונית, שהיא בעצם תוכנית ביניים לפינוי אוכלוסייה בטווח של עד ארבעה ק"מ מהגבולות, עזה והצפון, בהיקף של כ-75% מהתושבים.
יוסי ביינהורן: מצאנו שרח"ל בחנה במהלך הביקורת את התוכנית הזאת, את יכולת המימוש שלה, והיא מצאה שהיא מבוססת על עקרונות יסוד שגויים ויהיה קושי ביישומה ושגם עלויות התוכנית לא נאמדו ולא הוקצה לכך תקציב.
יוסי ביינהורן: הבעיה המרכזית שהם מצאו זה בעצם שבטווח של 48 עד 72 שעות, אותם מתקנים שאמורים לקלוט את המפונים, יכול להיות שהם יהיו תפוסים ויצטרכו לחפש פתרון ביניים עד אשר אותם מתקנים יפונו.
יוסי ביינהורן: אנחנו ממליצים לרח"ל להשלים ולסיים את גיבוש תוכנית מלונית בדגש על רצועת הצפון שכרגע בכלל לא נגעו בה, ולהביא אותה לכלל אפשרות למימוש.
עפר שלח: הנקודה היא שמה שלא יפונה מיד, ספק אם יפונה בכלל.
עפר שלח: כל הפינוי הוא סוגיה גדולה תחת אש, ואם אתה לא תפנה בהתחלה את כל מה שאתה יכול בגלל שאין איפה לקלוט אותם, אחר כך כל התוכנית אולי לא רלוונטית.
יוסי ביינהורן: אז על זה הם עובדים כרגע.
יוסי ביינהורן: תוכנית "מרחק בטוח" היא תוכנית צה"לית, ובעצם צה"ל משתתף בפינוי אותה אוכלוסייה שדיברנו עליה קודם בטווח של עד ארבעה ק"מ מהגבולות.
יוסי ביינהורן: התוכנית הצה"לית הייתה אמורה לכלול גם את האפשרות לפנות תושבים מקרית שמונה ושדרות.
יוסי ביינהורן: החלק הזה לא הושלם.
יוסי ביינהורן: ומצאנו שבחלק מהמקומות התיאום מול רשות פס"ח לא הושלם ולא הוגדרו יעדים לכ-17 תושבים.
יוסי ביינהורן: אנחנו ממליצים שיש לסיים את התכנון לפינוי תושבים משדרות וקרית שמונה, ועל צה"ל ובשיתוף רח"ל ומשרדי הממשלה להשלים בהקדם את גיבושה של התוכנית לקליטה של תושבי הצפון.
יוסי ביינהורן: לסיכום, מאז הביקורת האחרונה שפרסמנו ב-2016 נעשתה כברת דרך בתחום מוכנות העורף האזרחי והגנה עליו מפני איום הטילים והרקטות.
יוסי ביינהורן: במועד סיום הביקורת, אוקטובר 19', עדיין קיימים פערים בהיערכות לעורף, שיש בהם כדי לסכן את חיי התושבים בעת לחימה.
יוסי ביינהורן: עם מימוש החלטות הממשלה בנושא הגנת העורף במועד, והעובדה שאין עדיין הסדר חקיקתי מקיף בעניין העורף, פוגעים בהכנת העורף לחירום, דבר שעלול להיות לו משמעות בחיי אדם.
יוסי ביינהורן: על משרד הביטחון, המטה לביטחון לאומי, משרד הפנים והמשרד לביטחון הפנים להביא לתיקון הליקויים.
עפר שלח: אני רק רוצה לקחת נקודה אחת מתוך הדוח הזה ולהתייחס אליה.
עפר שלח: אכן, חל שיפור רב בסוגיית ההתרעה בעורף, מפני שצה"ל השקיע מאות מיליונים בתוכנית שבאופן כללי פשוט מחלקת את הארץ להרבה יותר אזורי התרעה, ומאפשרת דיפרנציאלית להמשיך בחיים כי אם אתה יותר מדויק באיפה טיל מסוים או רקטה מסוימת עומדים ליפול אז אפשר לנהל חיים נורמליים בכל המקומות האחרים.
עפר שלח: למה אני מתייחס לזה?
עפר שלח: כי אתם רואים שכשגוף רוצה, אז הוא מוצא את המקורות.
עפר שלח: אפילו אם זה במאות מיליונים, זה לא תוכנית קטנה, ומושיב את האנשים ומבצע אותה, מה שמעלה את כל סימני השאלה לגבי מה שלא בוצע.
עפר שלח: אני אתן סבב התייחסות לח"כים, מי שרוצה.
סעיד אלחרומי: תודה למבקר על הסקירה המעמיקה והכוללנית.
סעיד אלחרומי: בסיכומו של דבר, אנחנו רואים שכמעט 50% מאזרחי המדינה הם ללא מיגון תקני.
סעיד אלחרומי: זו גולת הכותרת שאנחנו נדרשים לה.
סעיד אלחרומי: וכמובן, אני לא ממעיט בשאר הממצאים שנמצאים בדוח.
סעיד אלחרומי: אבל נושא של 2.6 מיליון אזרחים שנמצאים ללא מיגון תקני, זה אמור להדליק לנו נורה אדומה למרות השיפור שמאז הדוח האחרון מ-2016 עד הדוח של 2019, הבדיקה האחרונה.
סעיד אלחרומי: אנחנו אמורים לתת את הדעת בנושא הזה ולהתכונן.
סעיד אלחרומי: המדינה בעצם צריכה לתת תשובות בחלק המשמעותי מאוד הזה.
סעיד אלחרומי: אני רוצה לכוון את הזרקור לאוכלוסייה הבדואית בנגב.