GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל וקסמן-חילי: כל מה ששוק העבודה מפסיד מתקופה כל-כך ארוכה כשעובדים לא נמצאים בו ובאיזשהו שלב יצטרכו להיות בו בוודאי במאה אחוז ובמהלך התקופה – באחוזים משתנים.
מיכל וקסמן-חילי: אבל המודל הזה הוא לחלוטין מודל שמוסכם עם ההסתדרות, היא אפילו יזמה אותו.
עפר שלח: רק שהוא לא מוזכר - - - הצלע השלישית.
עפר שלח: זאת כרגע הבעיה ובזה אנחנו דנים.
עפר שלח: תודה לכם.
מיכל וקסמן-חילי: הצגנו לכאורה גם את הבעיה של העובדים.
מיכל וקסמן-חילי: גם לעובדים יש - - -
עפר שלח: כל השיח הרגיל שבדרך כלל שם מעסיקים בצד אחד ועובדים בצד שני הוא לא רלוונטי לימים האלה.
עפר שלח: הוא לא רלוונטי.
עפר שלח: אלה ימים שבהם המשבר הוא כל-כך גדול והאילוץ הוא חיצוני.
עפר שלח: הרי זה לא מעסיק שמבקש להתייעל או להגדיל ערך לבעלי המניות.
עפר שלח: זה אילוץ חיצוני שפוגע גם במעסיקים וגם בעובדים.
עפר שלח: האינטרס שלהם הוא הרבה יותר משותף מאי-פעם.
עפר שלח: זה מה שיש בבסיס של זה.
עפר שלח: אני מודה לכם בשלב הזה ורוצה לעבור ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
עפר שלח: סיגלית סוסנה, בבקשה.
עפר שלח: קודם כל מספרים, אני יודע שהלמ"ס, כמו שגם צוין בהתחלה גם על-ידי נציגי המבקר, אתם עושים סקרים ולא מקבלים נתונים עם תעודות זהות כמו הביטוח הלאומי.
עפר שלח: להבנתכם, המספר של 200 אלף מובטלים חדשים מאז הסגר הנוכחי הוא מספר מדויק?
סיגלית סוסנה: חשוב לי לתת מידע נכון.
סיגלית סוסנה: חשבתי שהדיון יהיה בנושא אחר.
סיגלית סוסנה: אני פונה לסטטיסטיקן הלאומי ורוצה שתפנו אליו את השאלה ותוכלו לקבל את התשובה מפי הגבורה.
עפר שלח: השאלה הייתה האם הנתון של 200 אלף – לצורך העניין נקרא להם מובטלים מבלי להיכנס לדקויות של ההגדרה כרגע – אנשים שעבדו עד ערב ראש השנה, עד תחילת הסגר הנוכחי ועכשיו אינם עובדים, האם המספר הזה, על-פי הנתונים שלכם, הוא נכון?
דני פפרמן: אתה שואל אותי עכשיו על נתונים מלפני ראש השנה.
דני פפרמן: אני לא זוכר כרגע את הנתונים בעל-פה, אבל כל שבועיים אנחנו מפרסמים מחדש את הנתונים שלנו.
דני פפרמן: תוך שבוע נפרסם עוד פעם - - - את סקר כוח האדם כל שבועיים.
עפר שלח: מה המספר האחרון שפרסמתם?
דני פפרמן: אני לא זוכר כרגע.
דני פפרמן: אין את הנתונים כרגע מול העיניים.
דני פפרמן: אני לא רוצה לתת נתון שאחר כך יתברר שהוא לא מדויק.
עפר שלח: לא התכוונתי להביך אתכם.
עפר שלח: נשוב אליכם יותר מאוחר – אם תוכלו לתת לנו את המספר האחרון שפרסמתם.
דני פפרמן: אתה רוצה לדעת את מספר המובטלים בהתאם להגדרות שלנו?
דני פפרמן: מה שאנחנו קוראים בלתי מועסקים?
עפר שלח: כל ההגדרות.
עפר שלח: אתם תיתנו לי את ההגדרות שלכם בדיוק כי ההגדרות של הימים האלה הן לא הגדרות רגילות, מהפעם האחרונה שפרסמתם, אם אפשר.
עפר שלח: כשתיו מוכנים נהיה אתכם בקשר ונחזור אליכם.
דני פפרמן: אין בעיה.
עפר שלח: נעבור לביטוח הלאומי, עורכת הדין גלית נגר-אורון.
גלית נגר-אורון: בוקר טוב.
גלית נגר-אורון: אני רוצה שתפנה בבקשה את השאלות בנושא לסמנכ"ל ביטוח וגבייה במוסד לביטוח לאומי, מר יגאל ברזני ולמר אוריאל כזום שהוא במינהל הגמלאות והוא יוכל לתת את המענה הטוב ביותר בנושא של אבטלה.
עפר שלח: במסגרת חיפושינו אחרי נתונים, אתה האיש עם הנתונים בביטוח הלאומי?
אורי כזום: כן.
אורי כזום: אני יכול לענות.
אורי כזום: אני מנהל ענף גמלאות מחליפות שכר.
אורי כזום: ממרץ אני מתעסק רק בנושא האבטלה.
אורי כזום: מתאריך 13 בספטמבר יש לנו 212 אלף מובטלים חדשים, מתוכם 60 אלף חדשים ו-153 אלף כאלה שיצאו לחל"ת בפעם השנייה.
אורי כזום: אני יוכל לתת נתון אופטימי קטן: יש לנו כבר 17,000 חזרות לעבודה באוקטובר.
קארין אלהרר: באותם היקפים?
אורי כזום: לא.
אורי כזום: 17,000 חזרו.
אורי כזום: זה הרבה יותר - - -
קארין אלהרר: לאותם היקפי משרה.
אורי כזום: אני לא יודע לגבי זה, אבל בגדול – זה קצת מורכב – אני לא יודע להגיד פה אבל אני מניח שכן, תכף אני אסביר - - -
עפר שלח: 17,000 חזרות – ממתי?
אורי כזום: מתחילת אוקטובר יש לנו דיווחים על 17,000 חזרות לעבודה.
עפר שלח: במהלך הסגר היו 17,000 חזרות?
אורי כזום: מתחילת אוקטובר ועד היום יש לנו דיווח על 17,000 חזרות לעבודה.
אורי כזום: חשוב לי להגיד, אני לא נכנס לשאלה איזה מודל נכון, איזה מודל עדיף.
אורי כזום: אנחנו בביטוח הלאומי עושים הכול כאילו זה המודל הכי טוב כדי לייעל את התהליכים ולשבור את הבירוקרטיה.
אורי כזום: חשוב לנו לעשות את זה בצורה הכי טובה, גם כלפי המובטלים וגם כלפי המעסיקים.
אורי כזום: בחודשים מרץ ואפריל שילמנו מיליארד שקל כמקדמות בלי לאשר תביעות לפני שהתייצבו בשירות התעסוקה כדי שאנשים יקבלו כסף, רק אחרי זה בדקנו את התביעות.
אורי כזום: במהלך הפרויקט, עם תחילת משבר הקורונה, התחלנו להשתמש בטופס 100 שזה פרויקט שהגה סמנכ"ל ביטוח וגבייה בביטוח לאומי.
אורי כזום: התחברנו למעסיקים וקיבלנו דיווחי שכר על בערך מיליון מובטלים מתוך מערכות השכר של המעסיקים לביטוח לאומי.
אורי כזום: עכשיו פיתחנו טופס שהמעסיקים יכולים לדווח לנו על יציאה מעבודה ועל חזרה לעבודה.
אורי כזום: אנחנו מנסים לצמצם למינימום את הבירוקרטיה כי גם ככה זה נושא מורכב מאוד, לא כולם מבינים מה הם צריכים לעשות, מתי לבוא אלינו, מתי לשירות התעסוקה.
עפר שלח: אני אומר את זה לדברים שאמר לנו נציג מבקר המדינה.
עפר שלח: אתה אומר שהיום יש לכם כמעט בשוטף דיווח של תעודות זהות, זאת אומרת פרטני, מצד המעסיקים את מי הם מעסיקים ואת מי לא, ולכן אתם יכולים לטפל בתביעה שמגיעה מעובד שהוצא לחל"ת או פוטר בלי עיכוב שנובע ממידע חסר?
אורי כזום: הלוואי שזה היה ככה.
אורי כזום: בתיאוריה זה ככה.
אורי כזום: פיתחנו מנגנון שמעסיקים יכולים לדווח לנו, אבל החיים הם לא כאלה פשוטים שבאמת לוחצים על כפתור וזה מגיע.
אורי כזום: זה עובד, אבל – היום הקמנו מוקד מעסיקים חדש כי יש בעיות בדיווחים לפעמים – בגדול בנינו את התשתית, הכביש קיים.
אורי כזום: עכשיו הכול תוך כדי עבודה ובלחצים גדולים מאוד, אז אנחנו כל הזמן משפרים את התהליכים.
אורי כזום: נבנה מנגנון שהמעסיקים יכולים לדווח לנו על יציאות לחל"ת וחזרה מחל"ת.
אורי כזום: אחד הדברים שנותן מענה לבעיות שעלו פה שמעסיקים בעצם אומרים שהעובד לא רוצה לחזור.
אורי כזום: הוא רוצה להוציא את המעביד והעובד לא יכול לחזור.
אורי כזום: אנחנו מאפשרים להם לדווח מראש את תאריך היציאה ואת תאריך החזרה.
אורי כזום: כך הרבה יותר ברור לעובד.
אורי כזום: אומרים לו שהוא יוצא עד ל-18 באוקטובר ואז חוזר.
אורי כזום: זה תחום בזמן.
אורי כזום: הוא יודע מתי הוא יוצא והוא יודע מתי - - -
קארין אלהרר: לא יכול להגיד לו את זה.
עפר שלח: בהמשך לשאלה של חברת הכנסת זנדברג קודם, נקבע שאני חוזר ב-18 באוקטובר, אבל מה לעשות, הילדים שלי עוד לא החזירו אותם למערכת הלימודים.
עפר שלח: אני פשוט לא יכול – זה לא שאני לא רוצה – אני באמת לא יכול.
אורי כזום: נכון, נכון.
אורי כזום: אנחנו מנסים לשמוע מצד אחד את המובטלים ומצד שני את המעסיקים.
אורי כזום: הוא יכול היום לדווח לי שהעובד יחזור ב-1 בנובמבר, אבל ב-25 באוקטובר להגיד לי שהוא מאריך את החל"ת.
אורי כזום: אנחנו מנסים לתת למעסיקים אפשרות לסוג של תיאום ציפיות אל מול העובדים כדי שיהיה יותר ברור שהעובד חוזר לאותו מקום עבודה, כמובן, ומבחינתנו לאותה משרה ובאותם תנאים.
קארין אלהרר: אבל זה רק מייצר אצלכם דיווחים שהם לא אמיתיים.
אורי כזום: יש מעסיקים שיודעים שעכשיו הם הוציאו עד אחרי חול המועד – הוא יכול לדווח.
אורי כזום: מעסיק שיודע בוודאות שאחרי שהוא סגר לשבועיים, הוא מחזיר - - -
קארין אלהרר: איך הוא יידע להגיד לכם בוודאות?
קארין אלהרר: אפילו הממשלה לא יודעת להגיד בוודאות מתי היא מחזירה כל אחד.
קארין אלהרר: אני באמת לא מבינה את ההיגיון.
אורי כזום: אנחנו נותנים את האפשרות שהמעסיק יוכל לתחום.
אורי כזום: גם המעסיקים עצמם לא רוצים לשנות כל שני וחמישי, אבל יש מעסיקים שיש להם ודאות יותר גבוהה, אנחנו נאפשר להם לעשות את זה.
אורי כזום: כמובן שאם זה לא קורה, אנחנו מאריכים את התקופה.
אורי כזום: הרעיון שלנו הוא לתת גם למובטלים וגם למעסיקים את הדרך הכי נוחה לדווח לנו כדי לצמצם את הבירוקרטיה כי הבירוקרטיה בסוף היא חסם מאוד משמעותי בתשלומים.
אורי כזום: צריך להבין שהחסם בכלל בביטוח הלאומי ובזכויות סוציאליות זו הבירוקרטיה שהיא חסם מרכזי.
אורי כזום: מה שנראה מאוד פשוט, למלא טופס וללחוץ, זה הרבה יותר מורכב.
אורי כזום: חושבים ששולחים סמס והבן אדם יאשר – זה לא עובד ככה.
אורי כזום: זה בתיאוריה.
אורי כזום: במציאות הרבה פעמים הוא לא הבין מה הוא צריך לעשות, לא לחץ עד הסוף, לא צירף את הקובץ.
אורי כזום: אנחנו מנסים עד כמה שניתן, במגבלות שיש, לתת את כל הכלים כדי שהתהליך יהיה פשוט יחסית - - -
עפר שלח: זה צריך להיות לאזרח פשוט ככל האפשר.
עפר שלח: אני הוצאתי לחל"ת על-ידי המעסיק שלי ויש תחזית שכמו שחברת הכנסת אלהרר אומרת, אין לה באמת רגליים כי קבינט הקורונה מתכנס היום והוא יחליט אם לפתוח עסק, לתת לעסקים כאלה לפתוח, איזה אחוז תעסוקה יהיה באיזה מגזר וכן הלאה.
עפר שלח: אבל נגיד שהמעסיק שלי ואני מעריכים שב-18 באוקטובר אני אחזור.
עפר שלח: אצלכם, אם לא מדווח אחרת, ב-18 באוקטובר יפסק התשלום?
אורי כזום: כשהתחיל המשבר ביטלנו את זה כי הבנו שבאמת הייתה אי-ודאות גדולה.
אורי כזום: אנחנו מתכננים כרגע – דרך אגב, גם המובטל עכשיו יכול, למרות שהמעסיק כתב ב-17 בחודש, הוא יכול ב-18 בחודש להיכנס ולהצהיר שהוא עדיין בחל"ת והוא ימשיך לקבל את דמי האבטלה שלו.
אורי כזום: כלומר, אנחנו מסתפקים אפילו בהצהרה של המובטל שאומר: אני ממשיך להיות מובטל ולא חזרתי למקום העבודה.
אורי כזום: הרעיון שלנו הוא שאם מראש יש תאריך מוגדר, אנחנו נודיע למובטל שהוא יוצא מתאריך ועד תאריך, ואם יש שינוי שיודיע לנו.
אורי כזום: הוא אמרו להיכנס לאתר של ביטוח לאומי ולהצהיר.
אורי כזום: אם הוא ממשיך להיות מובטל, הוא מצהיר שהוא ממשיך להיות מובטל כדי לקבל את התשלום.
אורי כזום: גם ההיפך – ראינו מקרים ששילמנו לאנשים שחזרו לעבודה והדיווחים הגיעו באיחור וזה יצר חובות שגם זה, עד כמה שזה נשמע, אנשים לא רוצים לקבל כסף שלא מגיע להם.
אורי כזום: כלומר, הסיפור של לא לשלם מצד אחד למי שמגיע ולשלם כספים שלא מגיעים למובטלים, לשניהם אנחנו מנסים לתת את המענה הכי טוב שאנחנו יכולים לתת.
עפר שלח: גישת האוצר, כמו שאנחנו מכירים אותה, היא תמיד או הרבה פעמים, להסתכל על הקצה של ההוא שיגיד שהוא לא עובד למרות שהוא עובד.
עפר שלח: אני לא מניח פה שאנשים מרמים אלא שבאמת יש דיווח מאוחר – איזה אחוז של אי-התאמה אתם מוצאים אחר כך בין הדיווחים של אנשים שכתוצאה מזה אתם משלמים לבין הדיווחים של המעסיקים שעולה מהם שאולי הוא חזר לעבודה?
עפר שלח: זה אחוז משמעותי?
עפר שלח: זה בטל בשישים?
אורי כזום: אני לא יודע אם זה בטל בשישים.
אורי כזום: אני לא יודע להגיד את המספר המדויק, אבל אני בטוח שגם אם זה קורה כרגע, זה בעיקר מחוסר הבנה וחוסר ידיעה.
אורי כזום: אין פה ניסיון לקחת כספים.
אורי כזום: יכול להיות שמה שחוסם את האדים מלדווח זה רק בירוקרטיה או שהם לא יודעים איפה הם צריכים לדווח או שחשבו שהמעסיק דיווח והמעסיק חשב שהעובד דיווח.
אורי כזום: חלק מהבעיה זה המידע שאנשים לא יודעים.
אורי כזום: כלומר, אני לא רואה פה איזה גל של רמאות שאנשים באים ומצהירים – סמנכ"ל הגבייה פה יכול להגיד יותר טוב ממני – אבל לדעתי, עד יוני קיבלנו 290 אלף דיווחי מעסיקים מטופס 126.
אורי כזום: אנחנו עושים כל הזמן הצלבות, גם בדיעבד.
אורי כזום: אם אדם קיבל כספים שלא מגיעים לו, אנחנו יוצרים לו חובות.
אורי כזום: וגם ההיפך – אנחנו עושים גם מיצוי זכויות.
אורי כזום: אם קיבלנו מידע שהוא עבד במקום אחד ובדיעבד גילינו שהוא עבד בעוד מקום ואנחנו יכולים להעלות לו את דמי האבטלה, אנחנו עושים מיצוי זכויות ומנסים להכניס לבסיס לדמי האבטלה גם את המעסיק השני.
אורי כזום: אנחנו כל הזמן מנסים, מצד אחד, לשלם כמה שיותר מהר, ומצד שני, כל הזמן לעשות מקצי שיפורים.
עפר שלח: אמר קודם נציג התאחדות התעשיינים שבסופו של דבר מ-3 מיליארד שהוא העריך, שהיו אמורים להיות משולמים כמענק החזרה לעבודה, מוצו רק 600 מיליון.
עפר שלח: אתה יכול לתת הסבר לפער הזה?
אורי כזום: את זה צריך להפנות לשירות התעסוקה.
אורי כזום: הם אחראים על - - -
עפר שלח: זה לא עובר דרככם?
עפר שלח: אוריאל, תודה רבה לך.
עפר שלח: נעבור לשירות התעסוקה, משה יפרח, סמנכ"ל להשמה ומעסיקים.
עפר שלח: נתחיל במה שסיימנו.
עפר שלח: שאלתי את אוריאל כזום והוא הפנה את זה אליך: למה, כמו שאומרת התאחדות התעשיינים, חלק קטן, כ-20% ממענקי החזרה לעבודה שהיו צריכים להיות כ-3 מיליארד שקל מוצו עד עכשיו.
משה יפרח: מבחינת מספרים, כדי שנבין על מה מדובר, למעלה מ-57,000 מעסיקים הגישו בקשות עבור 447 אלף עובדים.
משה יפרח: המספרים הם מאוד גדולים.
משה יפרח: לא מדובר על מספרים קטנים.
משה יפרח: נכון להיום שולמו כ-850 מיליון, אבל צריך לזכור שה-850 מיליון זה חלק מהמענק וכמובן יש לזה המשכיות כי חלק מהמענק מקבלים על חודשים אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר שעדיין לא הגישו בקשות עבורם.
משה יפרח: אז אנחנו צופים שהמספר יהיה הרבה יותר גבוה ממה שהיום.
עפר שלח: עשיתי מהר את החשבון: 447 אלף עובדים זה 3.35 מיליארד שקל.
עפר שלח: אתה אומר ששולם החלק היחסי על איזה חודשים?
משה יפרח: רוב הסכום ששולם היה עבור חודש יוני וחלק עבור חודש יולי.
משה יפרח: אבל צריך לקחת בחשבון שחלק מהמעסיקים לא יקבלו את המענק עבור החודשים הבאים מאחר והם הוציאו את העובדים לחל"ת נוסף.
משה יפרח: זאת אומרת, כשהחוק חוקק, לא לקחו בחשבון שכנראה יהיה סגר שני ושוב יוציאו עובדים לחל"ת ולכן הציפיה שנממש את כל הסכום לא תתממש בוודאות.
משה יפרח: הסכום כרגע הוא 850 מיליון ונגיע לסכום הרבה יותר גבוה כשנמשיך לקבל את הבקשות למענקים שעדיין לא קיבלנו מהמעסיקים.
עפר שלח: אתה אומר שהסכום הוא לא 7,500.
עפר שלח: הוא 1,800 כפול 4 לצורך העניין.
עפר שלח: אם בגלל שקבעו סגר נוסף ה-4 לא כולם באים לידי ביטוי – למשל, החודש הרביעי נופל – אז ה-1,800 שקל יפלו מתוך זה והמעביד לא יקבל אותם.
משה יפרח: אכן כן.
משה יפרח: הסיכוי שהוא יממש את כל ארבעת החודשים הוא קטן יותר בגלל הסגר הנוכחי.
עפר שלח: אכן סגר חסכוני, נאמר זאת כך.
עפר שלח: לא מאשים אותך, אבל זה לא בדיוק פורסם כך.
עפר שלח: אני מניח שמעסיקים הניחו שהם יקבלו 7,500 שקל.
עפר שלח: בפועל יוצא שהם מקבלים קצת יותר מ-1,800 עבור כל חודש.
עפר שלח: ואם בחודש מסוים אין בו עבודה, אז הם לא יקבלו למרות שהם החזירו עובד לעבודה בחודש יוני.
משה יפרח: זה החוק וזו המציאות.
משה יפרח: הם לא יקבלו את המענק המלא אם לא העסיקו את העובדים בחודשים האלה.
קארין אלהרר: חבל שלא מעדכנים את הציבור.
אביעד שוורץ: אוסיף תיקון קטן.
אביעד שוורץ: עבור חודש ספטמבר תוקן החוק כך שגם מי שהוציא לחל"ת יוכל לקבל את המענק גם אם הוא לא עבד כל חודש ספטמבר.
אביעד שוורץ: הסגר התחיל באמצע חודש ספטמבר ולכן תיקנו את החוק בהתאם.
עפר שלח: אז נעדכן את משה כדי שהוא ישלם את זה.
משה יפרח: אנחנו מעודכנים לחוק לגבי חודש ספטמבר.
משה יפרח: אנחנו יודעים גם ששינו את הסכום המינימלי שצריך להרוויח באותו חודש.
משה יפרח: זה מעודכן אצלנו גם במערכות.
משה יפרח: עדיין צריך לזכור שבחודש אוקטובר יש הרבה עובדים שלא יעבדו ולכן הסיכוי שיממשו את כל ארבעת החודשים הוא לא גדול.
משה יפרח: חלק מהמעסיקים אכן יממשו את זה.
משה יפרח: צריך לקחת בחשבון שיש גם חוק חדש שנותן 5,000 שקלים למעסיק שמשאיר את העובד ואין כפל מבצעים בסיפור הזה.
משה יפרח: לכן המעסיק יוכל לבחור אם לקבל את המענק של עידוד השארת עובדים או החזרה מחל"ת או את המענק הנוסף של ה-5,000 שקלים.
משה יפרח: זה או זה או זה – אי-אפשר לקבל את שניהם.
קארין אלהרר: אז אתם בונים על זה שלא יהיה מימוש מלא.
משה יפרח: אנחנו יודעים להגיד שכרגע לא יהיה מימוש מלא.
משה יפרח: להגיד כמה יהיה, נוכל לדעת לקראת סוף החודש, ברגע שנראה את ההגשות של המעסיקים עבור העובדים שלהם.
משה יפרח: צריך לזכור שיש מסלול שני שאפשר להגיש אותו עד סוף דצמבר.
משה יפרח: זאת אומרת, עד סוף דצמבר אפשר להגיש עבור חודש אוקטובר.
משה יפרח: אז נוכל לדעת כמה מימוש יהיה לאותם מעסיקים.
עפר שלח: אני חייב להגיד לך שאני לא מעסיק גדול במשק, אבל כבר אני מבולבל.
עפר שלח: מעסיק שצריך לבחור בין שני מסלולים של בדיוק ברור לו מה ממומש ומתי בגלל החוקים של כל מסלול, עכשיו אני מתחיל להבין את מה שאמרה התאחדות התעשיינים שטעמים של בירוקרטיה ואי-הבנה גם תורמים לזה שהסכום לא מוצא.
משה יפרח: אני מסכים שלגבי החוק החדש יש איזו אי-הבנה אצל אותם מעסיקים.
משה יפרח: שירות התעסוקה לא מטפל במענק החדש הזה.
משה יפרח: עשינו התאמות בעקבות הבקשות של מעסיקים גדולים.
משה יפרח: בשיתוף פעולה עם התאחדות התעשיינים ניסינו לפשט ככל שניתן את התהליך הזה.
משה יפרח: אני חושב שנעשה פה מהלך גדול מאוד בין תחילת המימוש של המענקים לבין מה שקורה היום.
משה יפרח: היום זה עובד בצורה הרבה יותר פשוטה, הרבה יותר קלה.
משה יפרח: אכן, עם המענק החדש יש מעסיקים שיצטרכו לחשוב לעצמם איפה הם יקבלו יותר כסף.
משה יפרח: אני מסכים שיש עם זה קצת אי-הבנה כרגע.
קארין אלהרר: אולי אפשר לעזור למעסיקים ולפשט את זה?
קארין אלהרר: אני אומרת לך שאני יושבת כאן בדיון ואני לגמרי לא מבינה מה כדאי.
קארין אלהרר: לו אני מעסיקה, אתה יודע, אני בוחרת בדרך שקלה לי בירוקרטית, שאני יודעת שבוודאות אני אקבל הכול.
משה יפרח: אני מסכים.
משה יפרח: אנחנו מנסים עכשיו לשתף פעולה עם הגוף שאחראי על המענק החדש שזה אמור להיות רק מה-15 בנובמבר ולנסות לעזור לאותם מעסיקים שיהיה להם איזשהו סימולטור על מנת שיבינו איפה יש להם כדאיות גבוהה יותר.
עפר שלח: משה, תודה בשלב הזה.
עפר שלח: אני רוצה שוב את הביטוח לאומי, אני מקווה שאקבל תשובה כי יש לי שאלה נקודתית שהגיעה אליי והיא נוגעת לתגמול לאנשי מילואים.
עפר שלח: קיבלתי פנייה של אנשי מילואים שאומרים שמכיוון שהחישוב אחורה שלפיו הם מקבלים את השכר – הביטוח הלאומי החליט ללכת לקראת אנשי המילואים והוא האריך אותו ל-6 חודשים במקום ל-3, אבל ה-6 שחודשים האלה אצל הרבה אנשים כוללים תקופת חל"ת ולמעשה הם מקבלים היום פיצוי מופחת בגלל שהשכר הקובע הוא שכר של חל"ת ולא השכר המלא שהיה להם.
עפר שלח: הבעיה מוכרת?
אורי כזום: כן, הבעיה מוכרת.
אורי כזום: מה שאנחנו יכולים לעשות כרגע במסגרת החוק זה לבחור 3 חודשים מתוך 6, את הגבוהים מביניהם ואם לא חלפו 60 יום בין תקופת מילואים אחת לשנייה, אנחנו יכולים לקחת את החישוב הקודם.
אורי כזום: את זה אנחנו עשים אוטומטית ברגע שמוגשות תביעות.
אורי כזום: אנחנו עכשיו בדיונים עם משרד הביטחון כי הוא הגורם המממן, למצוא דרך לפצות גם את העצמאים שההכנסה שלהם ירדה וגם את השכירים.
אורי כזום: אנחנו בוחנים כמה אופציות.
אורי כזום: זה נמצא על השולחן,
עפר שלח: זה נראה לי הגיוני.
עפר שלח: אגב, זו בעיה של יותר ויותר אנשים כי מעבירים סמכויות לפיקוד העורף.
עפר שלח: הוועדה הייתה במפקדת אלון בפיקוד העורף, כמעט כולם מילואימניקים שם.
עפר שלח: תנו לאנשים כמה אופציות ואולי אחת האופציות צריכה להיות שלושת החודשים שלפני שהתחילה הקורונה.
אורי כזום: אנחנו בוחנים.
אורי כזום: כמו שאמרת, יש פחות ימי מילואים שגרתיים ויש המון חיילי מילואים שהתגייסו לטובת הקורונה והם יוצאים לתקופות ארוכות והפגיעה בהם יותר גדולה בגלל שהם יוצאים לתקופה ארוכה מאוד.
אורי כזום: הם באים להתנדב ולעשות משהו חשוב, יחד עם משרד הביטחון - - -
עפר שלח: למשרד הביטחון, אני אומר לך, אמור להיות לו כסף.
עפר שלח: תודה, אוריאל.
אורי כזום: אני יכול לספר על משהו שעשינו לחיילי מילואים במסגרת הקורונה.
אורי כזום: עבר תיקון חקיקה – הרי צריך 6 חודשי עבודה – הכנסנו שגם מי שהיה במילואים, זה יחשב לו כעבודה.
אורי כזום: כך נכנסה עוד קבוצה של אנשי מילואים שהיו במילואים וצברו תקופת אכשרה.
עפר שלח: מה עם תקופת אכשרה של חיילים משוחררים?
אורי כזום: זה דיון אחר.
אורי כזום: זה גם על סדר-היום.
אורי כזום: אתמול הייתה הצעת חוק וכרגע בוחנים אותה.
עפר שלח: אני רוצה לעבור עכשיו לשמשון טאובר, סמנכ"ל הולמס פלייס, בוקר טוב.
עפר שלח: אתם, זה ברור, מהענפים שנפגעו הכי קשה, בטח גם בסגר הנוכחי.
עפר שלח: אגב, גם לא ברור לפי התוכניות של משרד הבריאות מתי מכוני הכושר יפתחו שוב.
עפר שלח: תן לנו את הזווית שלך לעניין.
שמשון טאובר: רציתי לדבר על מענק החזרת עובדים ובעיקר לדבר על יולי כי את ספטמבר, פחות או יותר, פתרו – הורידו ל-2,000 שקל את רף המשכורת כדי שעובד ייכנס למסלול הזה.
שמשון טאובר: אבל ביולי סגרו אותנו ל-12 יום.
שמשון טאובר: החזרתי עוד 800 עובדים בין מאי ליוני, ויוצא שבגלל שסגרו אותי ל-12 יום – העובדים שלנו עובדים חלקי משרה ועובדים במשכורות לא גבוהות – ירדנו מ-3,300 וזה לא עוזר לי שהחזרתי עובדים ולא עוזר לי שאני אחזיר אותם ברגע שיפתחו.
שמשון טאובר: במנה הראשונה קיבלתי כמאות אלפי שקלים שמאוד עזרו לנו, אנחנו הרי בהפסדים בתקופה הזאת, אז במנה השנייה אני יורד לכמעט אפס כי בעקבות הנחיית הממשלה לסגירה אני לא מגיע ל-3,300 שקל ולא מקבל מענק.
שמשון טאובר: יש לזה פתרונות.
שמשון טאובר: להגיד שזה החוק, לא עוזר לי.
שמשון טאובר: יש לזה פתרונות, אפשר להאריך בעוד חודש את התוכנית הזאת, אפשר להוריד את הסכום ל-2,000 שקל גם למי שסגרו ביולי.
שמשון טאובר: אם רוצים לתת, יש דרך לפתור את הבעיה הזאת.
שמשון טאובר: אם רוצים להגיד "עשינו תוכנית של 6 מיליארד" ובסוף לחלק מיליארד וחצי, אז לא יעזרו לנו.
עפר שלח: יש לי הצעה אחרת: שעסק שהיה סגור ויכול להוכיח שהיה סגור באיזשהו צו, אז יחשבו את החלק היחסי מתוך הסכום.
עפר שלח: כמו שאתה אומר, אם סגרו אותך ל-12 יום, שזה חצי חודש עבודה, אז אתה מתחת לסף.
עפר שלח: אבל במקום שהסף יהיה בשקלים, אולי שיהיה באופן היחסי מתוך הסכום השקלי לעסקים שבאמת היו סגורים חלק מהתקופה.
שמשון טאובר: נכון.
שמשון טאובר: נכון להיום אני לא מדווח בטופס את הסכום שהעובד הרוויח, אז אין להם דרך לעשות את זה.
שמשון טאובר: אם היו מוסיפים את השדה הזה, אז עבור אדם שהרוויח מעל 3,300 – תמוך בי ב-7,500 בארבע מנות.
שמשון טאובר: אם בחודש מסוים הוא הרוויח רק 3,200 או 2,900 – תן לי את החלק היחסי, זה בסדר, לא ביקשתי את הכול, אבל תנו משהו.
עפר שלח: תכף נחזור לשמוע על זה.
עפר שלח: עכשיו, כשהרשת סגורה, ההתנהגות שלכם היא כמו בסגר הראשון?
עפר שלח: הוצאתם את כל העובדים או את רובם המכריע לחל"ת?
שמשון טאובר: בסגר הראשון הוצאנו את מלוא העובדים.
שמשון טאובר: בסגר הזה הוצאנו את מלא העובדים למעט 19 עובדים שמתחזקים את המועדונים.
שמשון טאובר: 19 עובדים כולל המנכ"לית ואני, כולנו בחל"ת.
עפר שלח: אתה עדיין מכניס כלור למים למרות שלא נותנים לך להפעיל את הבריכות למרות שיש כלור במים ולא נדבקים בהם?
שמשון טאובר: אין ברירה.
שמשון טאובר: בפעם הקודמת רוקנו את הבריכות, אבל זו עלות די גבוהה למלאות אותן מחדש.
שמשון טאובר: קיווינו שהסגר הזה יסתיים יחסית מהר.
עפר שלח: ועדות הכנסת יעשו מאמץ כי זה באמת חלק מהדברים שאין בהם היגיון.
עפר שלח: זה יפה שאתה דואג שלא ידבקו בקורונה גם בבריכות שאי-אפשר להכניס אליהן אנשים.
עפר שלח: שמשון, תודה רבה.
עפר שלח: מי שרוצה להגיב על הנקודה החשובה שהעלית זה משה יפרח.
משה יפרח: אני רוצה להוסיף לגבי הנתונים שדיברנו עליהם בתחילת הדיון, על הפערים שיש בין הנתונים של שירות התעסוקה והביטוח הלאומי והלמ"ס.
משה יפרח: אם אני לא טועה, הנציג של משרד מבקר המדינה הזכיר את זה, אבל אני רוצה לחדד את הדברים.
משה יפרח: שירות התעסוקה מטפל בכלל אזרחי מדינת ישראל, גם באלו שלא זכאים לקבל דמי אבטלה וגם באלו שעובדים אבל רוצים לשדרג את מקום העבודה או לקבל איזו הכשרה.
משה יפרח: לכן מספר האנשים שרשומים ופעילים בשירות התעסוקה הוא הרבה יותר גדול ממה שמופיע בגופים האחרים.
משה יפרח: כמו שאמרתי, יש אצלנו המון דורשי עבודה שלא זכאים לקבל.
משה יפרח: אם ניקח את כל אלה שמעל גיל 67 או מתחת לגיל 18 או חיילים וסטודנטים שעבדו מספר מועט של חודשים ולא זכאים לקבל דמי אבטלה או כאלה שרוצים לשפר מקומות עבודה – אלה נמצאים אצלנו ולכן המספרים הרבה יותר גדולים.
משה יפרח: צריך לזכור שאצלנו מתייצבים עוד כ-100 אלף איש שמקבלים אבטחת הכנסה והם לא נספרים באותם שמקבלים אבטלה.
משה יפרח: לכן הפער הוא מאוד גדול לעומת הגופים האחרים.
עפר שלח: אבל אם אנחנו משווים תפוזים לתפוזים, אם אתה מנכה את כל האנשים שבקריטריונים שאמרת לנו עכשיו, הנתונים שלך ושל הביטוח הלאומי שהם נתוני, כמו שאמר משרד מבקר המדינה, תעודת זהות, הם אותם נתונים?
עפר שלח: הם באותה שכונה?
משה יפרח: אנחנו יודעים להגיד מי מקבל אבטלה מתוך אותם אנשים ואז הנתונים מתקשרים לנתוני הביטוח הלאומי כי יש לנו ממשק עם הביטוח הלאומי לגבי כל אחד שמקבל אבטלה.
משה יפרח: אבל כשאני מסתכל על כלל דורשי העבודה, מבחינתי אני סופר את כולם כי כל אזרח מבחינתי הוא עולם ומלואי שהייתי רוצה לתת לו שירות.
עפר שלח: לגבי הנקודה שהעלה שמשון טאובר מהולמס פלייס, המעסיקים מחזירים עובדים ובסופו של דבר העובדים האלה מקבלים שכר יותר נמוך כי חלק מהזמן העסק היה סגור בהנחיה ממשלתית ולכן זה נול מתחת לרף ולא מתקבל פיצוי.
עפר שלח: יש לכם פתרון לזה?
משה יפרח: שירות התעסוקה מיישם את החוק ולא קבע אותו.
משה יפרח: ככל שהאוצר ניסה להקל והוריד את הרף המינימלי של השכר, עדיין אני מסכים איתו שיש עובדים שקיבלו פחות מהשכר הזה והם לא זכאים לקבל.
משה יפרח: אבל בסופו של דבר זו פניה לאוצר לתת מענה לסיפור.
עפר שלח: מיד נעלה את האוצר גם בשביל זה.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את נעמי רייש מהסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה.
עפר שלח: זה הביקור היומי שלך בוועדה, אנחנו שוקלים לתת לך כיסא פה.
עפר שלח: התייחסת אתמול למודל כמו שאתם רואים אותו.
עפר שלח: תתחילי בזה, בבקשה.
עפר שלח: אנחנו בשאלה כמה המודל הנוכחי של פיצוי עובדים שהוצאו לחל"ת כתוצאה מהחלטות הממשלה על סגרים או הגבלות, כמה המודל הזה יעיל, כמה הוא ממוצה והאם יש מודלים אלטרנטיביים או שיפור למודל.
עפר שלח: אני יודע, שר הכלכלה אומר לא פעם שמבחינתו הוא רוצה את המודל הגרמני בצורה כזו או אחרת.
עפר שלח: לזה ביקשתי שתתייחסי.
נעמי היימין רייש: כתוספת למה שקיים היום, אנחנו יוצאים בקרוב בתוכנית חדשה של מענק שימור עובדים שזה גם דבר ששר הכלכלה חתר אליו מתחילת הדרך כדי שלא יהיה פה רק תמריץ להוציא עובדים לחל"ת אלא גם תמריץ להשאיר עובדים וסיוע לאותם עסקים שהשקיעו את המאמצים כדי לשמור את העובדים אצלם.
נעמי היימין רייש: התוכנית הזאת היא מענק שיינתן עבור שימור עובדים.
עפר שלח: זה ה-5,000 שקל לעובד?
נעמי היימין רייש: כן.
נעמי היימין רייש: החל מאיזה עובד זה נחשב שימור עובדים זו פונקציה של עומק הפגיעה של אותו עסק.
נעמי היימין רייש: ככל שהעסק נפגע יותר, המענק יינתן החל מהעובד - - -
עפר שלח: מה זה נפגע יותר?
עפר שלח: ירידה במחזורים?
נעמי היימין רייש: אם הפגיעה היא ברמה של למעלה מ-80% מהמחזור, אז המענק יהיה החל מ-40% ומעלה מסך העובדים.
נעמי היימין רייש: המדרגה בקצה השני היא כאשר הפגיעה היא בין 40 ל-25 אחוז, אז המענק יהיה מהעובד ה-80%.
עפר שלח: אני חוזר על השאלה שגם חברת הכנסת אלהרר וגם אני העלינו קודם.
עפר שלח: זה מתחיל להיות מסובך למעסיק, בטח למעסיק לא גדול, שאין לו אנשים מיוחדים או בעלי תפקיד שמטפלים דווקא הזה, להבחין לאיזה מסלול כדאי לו ללכת מהמסלולים המוצעים לו וזה בתוך הבלגן הגדול שהוא ממילא נמצא בו.
נעמי היימין רייש: אחד היתרונות שלנו הוא שיש לנו פריסה של גופי שטח ברחבי הארץ ולכן אנחנו מפעילים את זה באמצעות גופי השטח שלנו.
נעמי היימין רייש: יש להם זמינות גבוהה להסביר לעסקים.
נעמי היימין רייש: זו לא חלופה, הוא לא צריך לבחור בין מסלולים, זה כלי נוסף.
נעמי היימין רייש: אם הוא שימר עובדים, הוא יכול לקבל את המענק הזה.
נעמי היימין רייש: אנחנו עובדים על חומרי הסברה, להיות נגישים להסביר.
נעמי היימין רייש: אנחנו מגיעים עם אוריינטציה – אנחנו מאוד מביים את הקושי של העסקים להתמודד עם היצף המידע הזה ולמצוא את דרכם בנבכי הבירוקרטיה.
עפר שלח: זו החלטה מאד מעשית שאני כמעסיק ניצב בפניה.
עפר שלח: אני צופה שכתוצאה מהסגר, בין אם ירדו ביקושים או מסיבות אחרות, תהיה לי פגיעה במחזור העסקי ואני צריך להחליט אם להשאיר את העובדים וללכת על תוכנית מענקי ההשארה שלכם או להוציא אותם לחל"ת ואחר כך להחזיר אותם ולקבל עידוד על זה שהחזרתי אותם לעבודה.
עפר שלח: כל זה צריך להות נגיש לי באיזשהו מקום כדי שאני אוכל לקבל החלטה בתנאים קשים מאוד, בתנאים שבהם ממילא אני מתמודד עם זה שהעסק שלי נפגע מאוד.
נעמי היימין רייש: המידע יהיה נגיש.
נעמי היימין רייש: אנחנו עובדים עכשיו ממש על הפרטים התפעוליים של התוכנית.