GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: על סדר-היום: פעולות הממשלה להחזרת מובטלים למעגל התעסוקה.
עפר שלח: זה דיון שאין ראוי ממנו בזמן הזה שבו מתחילים להתברר נתוני התעסוקה.
עפר שלח: לאחר הגל התעסוקתי הראשון, זה שכלל הוצאה של הרבה מאוד אנשים לחל"ת ולמעלה מ-20% אבטלה.
עפר שלח: היה ברור שחלקה הוא זמני אבל היא מתייצבת לפי חישובים מסוימים.
עפר שלח: יש גם ויכוח על הנתונים האלה, על אזור ה- ,12% אבל 12% זאת אבטלה קשה.
עפר שלח: אנשים שכבר היו בחל"ת, חלקם פוטרו, חלקם אנשים שאיבדו את העסקים שלהם והם מחפשים דרך בתוך עולם התעסוקה בתנאים של הקורונה שהם תנאים שיישארו איתנו הרבה מאוד זמן במובן הכלכלי.
עפר שלח: השאלה, האם אפשר להשים אנשים במקומות עבודה הופכת להיות השאלה הקריטית של המשק הישראלי?
עפר שלח: אנחנו מדברים על למעלה מחצי מיליון איש שנמצאים כרגע באבטלה והם דורשי תעסוקה.
עפר שלח: אין מקומות עבודה כרגע שמחפשים אותם.
עפר שלח: השאלה מה עושה המדינה כדי לקדם את שילובם בתעסוקה היא שאלה קריטית.
עפר שלח: אנחנו יוצאים מתוך דו"ח מבקר המדינה 68ג.
בני גולדמן: אני אתן לטלי מלכין להציג את הדוח אבל לפני זה נגיד שהנושא הזה של טיפול במובטלים בתקופה הזאת נמצא על סדר-יומו של המבקר.
בני גולדמן: הדוח עוסק' בקבוצה שלא מוגדרת כמובטלת.
בני גולדמן: זאת קבוצה הרבה יותר קשה, אבל חלק מהמנגנונים שמטפלים בהחזרת מובטלים לשוק העבודה רלוונטיים גם לקבוצה הזאת ואפשר ללמוד מהם.
טל מלכין: (מוצגת מצגת) אני אתחבר לדברים שבני אמר.
טל מלכין: אנחנו מציגים דוח שפורסם ב-2018 והביקורת התבצעה ב-2017.
טל מלכין: הביקורת היתה על קבוצה של מקבלי הבטחת הכנסה.
טל מלכין: מקבלי גמלת הבטחת הכנסה זה סוג של קבוצת סל של אנשים שבאמת אין להם שום הכנסה.
טל מלכין: זאת אמורה להיות רשת ביטחון אחרונה למי שלא זכאי לקצבת נכות וגם לא לקצבת אבטלה.
טל מלכין: זאת קבוצה שכביכול מיצתה את האפשרויות שלה ומיצו את האפשרויות מולה.
טל מלכין: אנשים צריכים לעמוד במבחן הכנסות, לראות שבאמת אין להם שום הכנסות ובמבחן תעסוקה מול שירות התעסוקה.
טל מלכין: מסוף 2014 שירות התעסוקה התחיל להפעיל תכנית רחבה בשם "מעגלי תעסוקה" שנועדה לשלב מקבלי הבטחת הכנסה בתעסוקה, בדגש על מקבלי גמלה חדשים וצעירים.
טל מלכין: כבר כשעשינו את הביקורת התוכנית נראתה לנו אפקטיבית ולכן לא התמקדנו בה.
טל מלכין: התמקדנו בכל מה שמסביבה והיה מספיק במה להתמקד.
טל מלכין: תכף נגיע לזה.
טל מלכין: כאמור, ביצענו את הביקורת ב-2017.
טל מלכין: בדקנו את כל נושא החסמים של מקבלי הבטחת הכנסה בהשתלבות בתעסוקה.
טל מלכין: קצת נגענו בהכשרה מקצועית, במיצוי הגמלה ובאמת באיזו גישה כוללת ומה עושים עם אנשים שלא מקבלים את הטיפול הראוי במעגלי תעסוקה.
טל מלכין: כמה נתוני מפתח:
טל מלכין: ב-2016 ההוצאה השנתית היתה 2.3 מיליארד שקלים על הגמלה.
טל מלכין: בממוצע לחודש, 91,000 משפחות קיבלו את הגמלה.
טל מלכין: נתונים יותר מעודכנים ל-2018 הראו ירידה.
טל מלכין: ב-2018 זה ירד ל-76,000 משפחות בחודש.
טל מלכין: הנתונים של גובה הגמלה מוצגים פה.
טל מלכין: בעצם, זוג עם שני ילדים ביחד כמשפחה היה מקבל 2,900 שקלים לחודש.
טל מלכין: זה סכום מאוד נמוך ולכן באמת זאת אמורה להיות רשת הביטחון האחרונה ביותר.
טל מלכין: רק לסבר את האוזן, לפי נתוני הביטוח הלאומי, קו העוני באותו זמן למשפחה כזאת היה 9,200 שקלים.
טל מלכין: הממצא העיקרי שמצאנו, אחרי שניתחנו נתונים מהמון גופים ממשלתיים, היה שכשהסתכלנו על כל מקבלי הבטחת הכנסה ב-2016.
טל מלכין: בדקנו 3 שנים אחורה, האם הם קיבלו איזה כלי תעסוקתי מאיזה גוף במדינה?
טל מלכין: ראינו ש-81% מהם לא קיבלו שום טיפול.
עפר שלח: מה זה כלי תעסוקתי?
טל מלכין: ממש בדקנו מי קיבל "מעגלי תעסוקה", מי קיבל תכנית שנקראת "תנופה" שבשילוב של שירות התעסוקה ומשרד הרווחה.
טל מלכין: מי קיבל טיפול של משרד הקליטה?
טל מלכין: האם הוא עולה חדש?
טל מלכין: ועוד כלים אחרים של משרד העבודה.
טל מלכין: עשינו הצלבת נתונים מאוד רחבה לראות אם מישהו נגע בבן אדם הזה בשביל לעזור לו להשתלב בתעסוקה או למצות זכויות אחרות.
טל מלכין: ראינו ש-81% לא קיבלו שום דבר.
טל מלכין: כמובן שהמלצנו שהדבר הזה יטופל.
טל מלכין: מי הם מקבלי הבטחת הכנסה, נכון ל-2016?
טל מלכין: העמודות כמובן חופפות כי יש אנשים עם יותר ממאפיין אחד, אבל יש הרבה אנשים עם מעט שנות השכלה.
טל מלכין: ישנם הרבה אנשים מהאוכלוסייה הערבית, הרבה מאוד אנשים מבוגרים, אנשים עם מוגבלויות מסוגים שונים ואנשים שנמצאים בקצבה הרבה מאוד שנים, שזה בדרך כלל הוכח במחקרים כמקשה על השתתפות בתעסוקה.
טל מלכין: בדקנו את החסמים שמונעים מהאנשים לצאת מהגמלה ולהשתלב בתעסוקה.
טל מלכין: החסם המרכזי שאנשים דיווחו על עצמם היה החסם של השכלה ושפה, אבל מצאנו שמעט מאוד אנשים מקבלים קורסי השלמת השכלה או קורסי עברית ותעסוקה וכמובן הצענו להרחיב את זה.
טל מלכין: הנושא הבא זה אנשים עם מוגבלות.
טל מלכין: מצאנו שיש הרבה אנשים ששירות התעסוקה זיהה שיש להם מוגבלות אמיתית.
טל מלכין: הם אפילו לא הגיעו לאבחון של מוגבלות בביטוח הלאומי.
טל מלכין: אם הם היו מקבלים אחוזי נכות מביטוח לאומי, לא רק שאולי הם היו זכאים לקצבת נכות מלאה או חלקית ואולי זה היה יכול להוציא אותם אולי מהעוני, אלא יותר מזה.
טל מלכין: הם היו יכולים להיות זכאים לשיקום תעסוקתי של ביטוח לאומי או של משרד הרווחה, או של משרד הבריאות, תלוי בסוג הנכות, שיכול היה לקדם אותם משמעותית בעולם התעסוקה.
טל מלכין: ראינו שמעטים מאוד מאוד בכלל הגיעו.
עפר שלח: רק כדי להבהיר את הנקודה כי זה באמת נתון מדהים.
עפר שלח: שירות התעסוקה קבע שיש להם מוגבלות על סמך מה?
טל מלכין: לשירות התעסוקה ולביטוח לאומי יש מנגנונים שונים לבדיקת נכות.
טל מלכין: שירות התעסוקה ההסתכלות שלו היא תעסוקתית.
טל מלכין: יש לו ועדות כושר והוא בודק אנשים האם יש להם רמת מוגבלות שתקשה על שילובם בתעסוקה.
טל מלכין: זה משהו פנימי שלו.
טל מלכין: זה בדיוק מה שאמרנו.
טל מלכין: אמרנו שיש בעיה בשיתוף הפעולה בין שני הגופים האלה.
טל מלכין: לא יכול להיות שאם שירות התעסוקה מזהה שלמישהו יש מוגבלות קשה, והוא לא מפנה אותו לביטוח לאומי לעבור אבחון.
טל מלכין: אותו דבר הפוך.
טל מלכין: יש אנשים - - -
עפר שלח: ניסיתם להבין למה האדם עצמו לא פונה?
עפר שלח: כמו שאמרת, כלכלית זה משתלם לו לפנות לביטוח לאומי.
טל מלכין: אני מזכירה שאנחנו מדברים על אוכלוסיות שרבות מהן מאוד חלשות ביכולת שלהן למצות זכויות, להבין את הזכויות שלהן ולהיות מודעות אליהן.
טל מלכין: עוד נושא שהגענו אליו זה באמת הנושא של משרד הרווחה.
טל מלכין: אחד הנושאים העיקריים שמשרד הרווחה מטפל בהם זה אנשים בעוני.
טל מלכין: יש להם מרכזי מיצוי זכויות וכן הלאה.
טל מלכין: מצאנו ש-55% ממקבלי הבטחת הכנסה לא מוכרים ברווחה.
טל מלכין: כלומר, אותו גורם שהיה אמור לקחת אותם ביד ולהגיד להם ללכת למצות את הזכויות שלהם, לבדוק האם הם זכאים, לא מוכרים ברווחה.
עפר שלח: זה עוד יותר.
עפר שלח: נדמה לי שמהממשלה הקודמת, העבודה נמצאת בתוך הרווחה.
עפר שלח: לצורך העניין, שירות התעסוקה יושב דלת ליד דלת.
עפר שלח: אני שמח שהצחקתי אתכם.
עפר שלח: תבהירו.
טל מלכין: אחרי שינויים מבניים ארוכים באמת שני הגורמים נמצאים תחת שר הרווחה.
טל מלכין: שיתופי הפעולה בין שני הגופים האלה הם גם נושא לדיון.
טל מלכין: פה באמת מצאנו בעיות בשיתוף פעולה בין שירות התעסוקה למשרד הרווחה ובין שניהם לבין ביטוח לאומי, שגם כפוף עקרונית לאותו שר.
טל מלכין: כלומר, יש פה בתוך המערכת הרבה קצרים.
עפר שלח: לדעתי היה יותר טוב שהעבודה תהיה בכלכלה אבל זאת דעתי הפרטית.
עפר שלח: זאת תחת אותה קורת גג מיניסטריאלית אבל את אומרת שעדיין מידעים לא עוברים באופן ראוי מאחד לשני.
טל מלכין: המידעים לא עוברים וגם הליווי שהפרט מקבל.
טל מלכין: אין לו שום כתובת אחת לטיפול.
טל מלכין: אני כן אסייג ואומר שמי שמגיע ל"מעגלי תעסוקה", וזה המיעוט, עושים לו מיצוי זכויות ועוזרים לו בדרך-כלל לבדוק את היכולות שלו.
טל מלכין: אבל זה לא הרוב.
טל מלכין: יש קבוצה מסוד גדולה שזקוקה לזה.
טל מלכין: הסתכלנו קצת על נושא של הכשרות מקצועיות אבל אני מזכירה שאנחנו מדברים על הפרספקטיבה של מקבלי הבטחת הכנסה.
טל מלכין: זאת קבוצה יחסית ייחודית.
בני גולדמן: היא קצת יותר קשה.
טל מלכין: כן, קצת יותר קשה.
טל מלכין: רובם המכריע מוגדרים כלא מקצועיים, עם מיעוט גדול של שנות השכלה.
טל מלכין: הרבה פעמים בעיות בעברית.
טל מלכין: הבעיות שזיהינו בהכשרות מקצועיות הן ספציפיות להם.
טל מלכין: זיהינו שגם אם כבר משתלבים בהכשרה מקצועית שהיא ממומנת, יש אחוזי נשירה גבוהים.
טל מלכין: הצבענו על הבעיות שקשורות בחוסר התאמה של האדם להכשרה, חוסר ליווי שלו.
טל מלכין: שירות התעסוקה יכול היה אולי ללוות את האדם ולעזור לו במשברים לאורך הדרך.
טל מלכין: אבל החסם העיקרי הוא בעיקר הנושא של מנגנוני התשלום שם שהם לא מותאמים לאנשים מאוד עניים, כי מצפים מהאדם לתת תשלום מקדמה, לשלם מכיסו.
טל מלכין: הדבר השני זה הקורסים המתוקצבים של האגף להכשרה מקצועית.
טל מלכין: הבעיות שם הן לא ספציפיות רק למקבלי הבטחת הכנסה אבל עוד יותר מקשות עליהם.
טל מלכין: יש פער בין ההכשרות, לבין שוק העבודה לבין המעסיקים שגם יוכלו לקלוט את העובד בסוף.
טל מלכין: כמובן המלצנו גם לאגף להכשרה מקצועית וגם לאגף התעסוקה לטפל בבעיות האלה.
טל מלכין: זיהינו שבקרב מקבלי אבטחת הכנסה יש קבוצה שהיא יותר קרובה לשוק העבודה ואותם אפשר אולי יותר בקלות לשלב בתעסוקה או לפחות לעזור להם.
טל מלכין: אנשים שאמנם הם מעל גיל 50 אבל הם יחסית חדשים בגמלה ועבדו עד לא מזמן.
טל מלכין: או, אנשים שכבר עובדים חלקית ומקבלים רק השלמת הכנסה.
טל מלכין: אלה אנשים שמסוגלים לעבוד והם הוכיחו את זה.
טל מלכין: היינו מצפים משירות התעסוקה להתמקד בהם ולעזור להם, כי נראה שהתשואה פה תהיה יחסית פשוטה.
עפר שלח: אבל?
טל מלכין: אבל לא עשו את זה.
עפר שלח: למה אני מתעכב על זה?
עפר שלח: כי זה רלוונטי לקורונה.
עפר שלח: בקורונה ישנם אנשים ממעגל העבודה שהיתה להם עבודה והם לא בהכרח בעלי מוגבלות.
עפר שלח: הם עבדו באיזה מקום ובגלל שעסקים התחסלו או הצטמצמו הם יוצאים החוצה.
עפר שלח: הם יותר דומים לקבוצה שאת מדברת עליה מלבד הגיל.
טל מלכין: נכון.
טל מלכין: הצבענו על-כך ששירות התעסוקה בזמנו אפילו לא עשה את המיפוי הזה.
טל מלכין: הוא לא ידע להגיד אם מדובר במישהו שצריך להשקיע בו הרבה משאבים שכרגע אין אותם או שמדובר באדם שעם קצת תשומות אפשר לעזור לו.
טל מלכין: ראינו שהם לא עשו את זה.
טל מלכין: לנושא הבא.
טל מלכין: שירות התעסוקה הרבה פעמים סופר השמות, דהיינו, את מי הם הצליחו להשים במקום עבודה וזה נחשב כהצלחה.
טל מלכין: אדם שלא עבד 10 שנים ושמים אותו במקום עבודה לחודש, זאת הצלחה.
טל מלכין: אבל כשבאופן גורף אנחנו רואים ש-30% מההשמות של מקבלי הבטחת הכנסה היו לכמה ימים עד שבוע וכמעט 60% היו לתקופה של עד 6 חודשים.
טל מלכין: זה בעצם הצביע על תופעה של דלת מסתובבת.
טל מלכין: אנשים נגעו בעולם העבודה אך ישר חזרו לגמלה.
טל מלכין: הם נגעו וחזרו ובעצם לא הצליחו להוציא אותם מהמצב הזה.
עפר שלח: זאת גם הגדרת מטרות לא נכונה.
עפר שלח: אם לא שמים סף וזה באמת נחשב להצלחה אז יש פה בעיה.
טל מלכין: כן.
טל מלכין: אני אגיד ששירות התעסוקה כן מודד השמה איכותית, שזאת השמה מעל 3 חודשים.
טל מלכין: עדיין, מבחינת המדיניות שהיתה אז, כל השמה מעודדים אותה.
טל מלכין: אנחנו רואים בנתונים שההצלחה היא חלקית בהחלט.
טל מלכין: המשכנו המלצה מדוח קודם שלנו על מיצוי זכויות שנוגעת קצת לנושא אחר.
טל מלכין: יש אוכלוסייה במדינה שזכאית לגמלת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה ולא ממצה את הזכות הזאת.
טל מלכין: זה פשוט יכול לעזור להוציא מעוני וגם אולי לקדם אותם לזכויות אחרות.
טל מלכין: זה קצת פחות בדגש כרגע.
טל מלכין: הנושא הבא זאת הסתכלות קצת יותר רחבה.
טל מלכין: ראינו שאין כתובת אחת לאדם ואחרי שהוא כבר מבין את הזכויות שלו הוא צריך לרוץ בין ביטוח לאומי, למשרד הרווחה ולשירות התעסוקה.
טל מלכין: הם לא מתואמים ביניהם.
טל מלכין: בעצם, הדבר המרכזי שאנחנו לא היחידים שעלינו עליו, זה שמקבלי הבטחת הכנסה צריכים מבחן תעסוקה אפקטיבי.
טל מלכין: זה קצת מה שעושים ב"מעגלי תעסוקה", שיבחנו האם אפשר לעזור לו, אולי לצאת מהקצבה ולעבור לקצבת נכות או באמת להשתלב בתעסוקה.
טל מלכין: לעשות את כל המאמץ בשביל שהוא לא יהיה בגמלה.
טל מלכין: הרעיון הוא, שאחרי שיעשו עבודה מאסיבית כזאת בסוף תישאר קבוצה קטנה של אנשים שבאמת מסיבות שונות לא יכולים לעבוד בשום דבר.
טל מלכין: ראינו שמעגלי תעסוקה אולי עשתה את זה אבל בזמנו היא אולי נגעה 15% ממקבלי הגמלה לאורך שנה.
טל מלכין: אולי היום זה עלה ל-20%.
טל מלכין: זה עדיין משאיר 80% שאף אחד לא בודק ולא משקיע בלהוציא אותם מהגמלה הזאת.
טל מלכין: הסכום של הגמלה הוא באמת עוני די קשה וכדאי לצמצם מאוד את הקבוצה שנמצאת שם.
טל מלכין: אני אגיע לסכום של הגמלה.
טל מלכין: הרעיון היה שאחרי שיעשו מבחן תעסוקה אפקטיבי כזה לכולם ובאמת יעזרו לכל מי שיכול לצאת מהגמלה להשתלב בתעסוקה או אם צריך למצות זכויות אחרות, אמורה להישאר קבוצה קטנה שבשבילה צריך לדבר על גובה הגמלה.
טל מלכין: יש בעצם את דוח חריס של הכונס הרשמי.
טל מלכין: גם הדוח הזה וגם כמובן קו העוני של ביטוח הלאומי, כשמשווים את המינימום שהם קובעים לקיום בכבוד - אני אזכיר שאין הגדרה בדין למינימום קיום בכבוד, אבל כשרואים את המינימום שהם קובעים להרכבי משפחה שונים באזורים שונים בארץ, רואים שגובה הקצבה רחוק מאוד מהמינימום הזה.
טל מלכין: לכן, כשמסתכלים על הקבוצה בסוף שתישאר צריך לבדוק את הפער הזה.
עפר שלח: גובהה של הקצבה מעוגן בחוק?
טל מלכין: היא כמעט לא מתעדכנת - - -
עפר שלח: הוא מעוגן שקלית בחוק?
טל מלכין: אני לא זוכרת כרגע אבל זה צמוד לאיזה מדד שמתעדכן לאט מאוד.
טל מלכין: מאז 2003 קו העוני עלה ב-60% והגמלה עלתה ב-15%.
טל מלכין: היא גם הולכת ונשחקת למעשה.
טל מלכין: זה בערך הסיכום שלנו.
טל מלכין: מדובר בקבוצה שיש צורך שיסננו אותה כמו שצריך וישקיעו בה משאבים, זאת הקבוצה של העניים בעניים.
טל מלכין: לכן צריך לעשות פעולה ממוקדת בה.
טל מלכין: אנחנו ציינו ומציינים לחיוב את הפעילות של שירות התעסוקה בנושא של "מעגלי תעסוקה" אבל כמו שהראינו, זה פשוט לא מספיק.
טל מלכין: הקבוצה הגדולה של אנשים בהבטחת הכנסה לא מקבלים את הטיפול.
עפר שלח: דוח ממצה וגם מכין אותנו למרות השוני במצבים.
עפר שלח: אני רוצה לפתוח את הדיון בשירות התעסוקה.
עפר שלח: נמצא איתנו משה יפרח, סמנכ"ל השמה ומעסיקים.
עפר שלח: נפלה עליכם מפולת שלגים.
עפר שלח: בסופו של דבר, המשק עבר כמעט במכה אחת מסדר גודל של 4% אבטלה ליותר מ-20% זמני.
עפר שלח: כמו שאמרנו, בערך 12%, תלוי איך מחשבים, נמצאים באבטלה קשה.
עפר שלח: איך שירות התעסוקה מתמודד עם זה?
משה יפרח: בעקבות הדוח שירות התעסוקה עשה כמה שינויים בנושא של "מעגלי תעסוקה".
משה יפרח: קודם טיפלנו עד גיל 50 והגדלנו את זה לגיל 57.
עפר שלח: אתה יכול לתאר לנו את "מעגלי תעסוקה"?
עפר שלח: איך זה עובד?
משה יפרח: "מעגלי תעסוקה" זה טיפול פרטני בדורשי עבודה מקבלי הבטחת הכנסה שמורכב מכמה כלים שאנחנו נותנים.
משה יפרח: זה מתחיל מייעוץ, אבחון.
משה יפרח: אנחנו מעבירים סדנאות והכשרות.
משה יפרח: בהתייחס לדוח, הוספנו עוד כלים, ליווי תוך כדי השמה.
משה יפרח: הבנו שיש לא מעט אנשים שנושרים מהעבודה וחוזרים חזרה למעגל המובטלים.
משה יפרח: לכן אנחנו מפעילים ליווי של האנשים תוך כדי ההשמה.
משה יפרח: הוספנו גם כלי חדש של מיצוי זכויות.
משה יפרח: נאמר פה שאין קשר בין הגופים, אז אצלנו ב"מעגלי תעסוקה" אותם מאמנים הם באמת מלווים אנשים למיצוי זכויות, אם זה נכות, הוצאה לפועל, רווחה.
משה יפרח: אנחנו מנסים לתת מעטפת של כל הזכויות של אותם אנשים ככל שניתן.
עפר שלח: הם מפנים אותם ומסבירים להם איך להגיע לביטוח לאומי, אפרופו הדברים שדיברנו קודם ולקבל, למשל, קצבת נכות אם מגיע.
משה יפרח: כן.
משה יפרח: מעבר לזה שבוועדות הכושר של שירות התעסוקה, כל מי שמומלץ במגבלה בינונית או קשה הוא מקבל המלצה מאיתנו לפנות לביטוח לאומי.
משה יפרח: אותם אנשים שנמצאים במעגלי התעסוקה, אנחנו גם מסייעים להם פיזית להגיש מסמכים לביטוח לאומי.
משה יפרח: אני רק אזכיר את המספרים לגבי כמות האנשים שאנחנו נוגעים בהם.
משה יפרח: חלק גדול מאבטחת הכנסה הם לא מתייצבים בשירות התעסוקה.
משה יפרח: יש להם פטור ממבחן תעסוקה.
משה יפרח: אם בדוח דובר על סדר גודל של 160,000 מקבלי הבטחת הכנסה, אני יכול להגיד שבשירות התעסוקה בכל זמן נתון לפני המשבר, היו כ-60,000 דורשי עבודה מקבלי הבטחת הכנסה.
משה יפרח: אם נספור תעודות זהות שונות, אז במהלך השנה הגיעו בערך 90,000 כאלה לשירות התעסוקה.
משה יפרח: מתוכם הצלחנו במהלך 2019 לגעת בלמעלה מ-22,000 דורשי עבודה כאלו.
משה יפרח: עשינו 12,000 השמות, שזה לא מעט השמות.
משה יפרח: צריך לזכור שזאת אוכלוסייה שהיא יותר מאתגרת מהאוכלוסיות האחרות.
משה יפרח: נאמר לגבי דלת מסתובבת ש-60% מהאנשים חוזרים לשירות התעסוקה תוך שלושה חודשים.
משה יפרח: המספרים ירדו בצורה משמעותית.
משה יפרח: היום אנחנו מדברים בערך על 12% שחוזרים תוך שלושה חודשים מאז שהם התחילו לעבוד.
עפר שלח: בכמה אנשים נוגע שירות התעסוקה מידי שנה?
משה יפרח: אם אנחנו לא מדברים במשבר, אז מדובר בערך בחצי מיליון תעודות זהות שונות, שמתוכן, פחות או יותר, מדובר ב-100,000 מקבלי הבטחת הכנסה ועוד 400,000 תובעי אבטלה או כאלה שבאים לקבל שירות בלי קשר לקצבה כזאת או אחרת.
משה יפרח: מתוך ה-90,000 אנשים שהיו ב-2019 נגענו בלמעלה מ-25% מתוכם, כאשר רובם קיבלו כלים.
משה יפרח: זה יכול להיות סדנאות לחיבור לעולם העבודה, איך להתראיין, איך לכתוב קורות חיים, איך מחפשים עבודה ברשתות חברתיות, כולל עברית תעסוקתית.
משה יפרח: יש אוכלוסייה לא קטנה במעגלי התעסוקה שאחד החסמים שלה זה הנושא של העברית.
משה יפרח: אנחנו מנסים לתת שם דגש ולהכניס אותם לעולם העבודה כמה שיותר מהר דרך אותן הכשרות של עברית תעסוקתיות.
משה יפרח: יש גם הכשרות מקצועיות אחרות דרך האגף להכשרה מקצועית ודרך תכנית השוברים של זרוע העבודה יחד עם שירות התעסוקה.
עפר שלח: שאלה ספציפית אחרונה ואחר-כך אני רוצה לעבור למה שקורה היום.
עפר שלח: מה היא החובה על מקבל הבטחת ההכנסה?
עפר שלח: נאמר פה שהוא צריך לעשות תהליכים מסוימים או להתחיל אותם ולא תמיד הוא יודע לעשות אותם או מסוגל לעשות אותם.
עפר שלח: מה מוטל עליו כדי שאתם תעזרו לו?
משה יפרח: מעגלי תעסוקה היא תכנית מנדטורית בסופו של דבר.
משה יפרח: ברגע שדורש עבודה שובץ לתוכנית הוא מחויב בכללים של התוכנית.
משה יפרח: זה אומר שפעם בשבוע הוא מתייצב אצל מתאם ההשמה בלשכה על-מנת לנסות למצוא לו עבודה.
משה יפרח: מעבר לזה הוא מגיע עוד פעמיים לאותו מרכז מעגלי תעסוקה, שם הוא עובר את הסדנאות והאימונים שהוא צריך לעשות.
עפר שלח: בוא נעבור למצב הנוכחי.
עפר שלח: אמרת שבשנה רגילה אתם נוגעים בחצי מיליון תעודות זהות.
עפר שלח: עכשיו יש עלייה דרמטית במספר הזה.
עפר שלח: איך שירות התעסוקה מתמודד?
משה יפרח: כשאנחנו מדברים על חצי מיליון איש בשנה אנחנו אומרים שבכל זמן נתון יש 150,000-160,000 דורשי עבודה בשירות התעסוקה.
משה יפרח: נכון להיום, לפי המספרים שבשירות התעסוקה, יש כ-850,000 איש שעדיין לא חזרו לעולם העבודה.
משה יפרח: כמובן שבזמן רגיל בשגרה אנשים מתייצבים בשירות התעסוקה.
משה יפרח: יש להם חובה להתייצב בשירות התעסוקה.
משה יפרח: אנחנו מנסים לאתר להם עבודה או הכשרה שיכולה לקדם אותם בעולם העבודה.
משה יפרח: עכשיו, במגבלת התו הסגול, אין חובת התייצבות בשירות התעסוקה.
משה יפרח: אנחנו עושים זימונים יזומים לאותם דורשי עבודה.
משה יפרח: אנחנו מזמנים אותם לפי המגבלות.
משה יפרח: אנחנו מנסים לאתר את הצרכים של אותם אנשים ומה הם מחפשים בעידן הזה.
משה יפרח: אי-אפשר להגיד שיש מענה לכולם כי המצב מורכב כרגע, אבל בשירות התעסוקה יש למעלה 20,000 משרות פנויות נכון לרגע זה.
משה יפרח: אנחנו מזמנים אנשים בצורה יזומה.
משה יפרח: אנחנו גם עושים הפניות טלפוניות.
משה יפרח: מנסים ככל שניתן להעביר חלק מהכלים שאנחנו נותנים בצורה דיגיטלית וטלפונית.
משה יפרח: כמו שאמרתי, אנחנו גם מזמנים אנשים פרונטלית.
משה יפרח: לא מעט מהאנשים שנמצאים בשירות התעסוקה אלה אנשים שהם לא דיגיטליים.
משה יפרח: הם אנשים שצריכים את השירות האישי הפרונטלי.
משה יפרח: אנחנו מזמנים אותם ללשכות ומנסים לתת להם מענה ברמה של השמה וגם להסיר חסמים של כישורים ומקצועות.
עפר שלח: אתה יכול לתת תמונה כללית לגבי השפעת הכלי שנקרא חל"ת?
עפר שלח: האם החל"ת בסופו של דבר גורם לדורש התעסוקה ליטות פחות, למשל, להסבה או הכשרה מקצועית כזאת או אחרת שאתם יכולים להציע, כי הם מחכים שהחל"ת יסתיים והם יוכלו לחזור לעבודה הקודמת שלהם?
עפר שלח: אני מחבר לזה את התחושה, שאני לא בטוח שהיא נכונה, לגבי ארעיות המשבר.
עפר שלח: האם אתם גם מעבירים לאנשים ומציעים לאנשים דברים מתוך הבנה שיש ענפים שלא יחזרו בכלל להיות מה שהיו קודם ושהמשבר הזה, בוודאי בהיבט הכלכלי שלו הוא משבר לשנים.
עפר שלח: גם כשיימצא חיסון לקורונה, הוא יהיה איתנו עוד הרבה זמן.
משה יפרח: הארכה של החל"ת ותקופת דמי האבטלה עד ליוני 2021, אין ספק שזה גורם לחלק לא מעט מהאנשים לרצות להישאר במצב ולא לחזור לעולם העבודה.
משה יפרח: אני לא רוצה להגיד שמדובר בתופעה.
משה יפרח: אנחנו מתחילים לשמוע יותר ויותר דורשי עבודה שאומרים, יש לי כרגע את הביטחון של דמי אבטלה למשך שנה.
משה יפרח: עזוב אותנו כרגע.
משה יפרח: יש אי ודאות, אני אחזור לעבודה ויפטרו אותי עוד פעם.
משה יפרח: אני מעדיף לא לצאת לעולם העבודה.
משה יפרח: ברור לי שאם לא היתה את ההארכה של החל"ת, סביר להניח שהיינו מצליחים להחזיר יותר אנשים לעולם העבודה.
משה יפרח: כמו שאמרתי, יש משרות פנויות ועדיין קשה לאייש את המשרות האלה.
משה יפרח: לגבי הנושא שהאריכו את החל"ת, זאת באמת הזדמנות להוציא את האנשים להכשרות, כך שברגע שנחזור לשגרה כלשהי – גם אנחנו מעריכים שייקח לפחות 3 שנים לחזור לשגרה מלפני המשבר.
משה יפרח: זאת ההזדמנות שלנו להציע לאוכלוסייה לשפר את המיומנויות וכך להגיע לעולם העבודה עם כישורים יותר רחבים ממה שיש להם היום.
משה יפרח: גם פה אנחנו כרגע רואים קושי לאתר מועמדים.
משה יפרח: הייתי אומר שזה שילוב של כמה דברים .
משה יפרח: גם הארכה של החל"ת וגם אי הוודאות מבחינה בריאותית.
משה יפרח: גם נכנסנו לחופש גדול שגם מקשה להוציא אנשים.
משה יפרח: אנחנו מנסים לדבר עם האנשים ולהסביר להם שלשבת בבית זה הדבר הכי גרוע.
משה יפרח: המחקרים שלנו מראים שככל שבן אדם יושב יותר זמן בבית, יהיה לו יותר קשה לחזור לעולם העבודה.
משה יפרח: זה השיווק שאנחנו מנסים היום לעשות מול דורשי עבודה שנמצאים בשירות התעסוקה.
עפר שלח: כמו שאמרתי קודם, בצד השני של המשבר יש שינוי בעולם התעסוקה.
עפר שלח: מה הקיבולת שלכם להכשיר אנשים למקצועות או לתחומים שאתם רואים שיהיו יותר נדרשים בצד השני של המשבר?
עפר שלח: למשל, מקצועות שדורשים לפחות ידע בסיסי בעולמות המחשב והטכנולוגיה.
עפר שלח: כמה אנשים אתם בכלל מסוגלים להכשיר?
משה יפרח: בשיתוף זרוע העבודה במשרד האוצר אנחנו נמצאים על זה בימים אלו, לבחון מה מקצועות העתיד ומה הדרישות של המעסיקים ואיפה נכון להשקיע.
משה יפרח: אני יודע שיש תכניות די גדולות ואנחנו מחכים לקבל את התקציב הסופי כדי שנוכל להתקדם.
משה יפרח: שילוב של הגופים שמתעסקים עם זה, אם זה זרוע העבודה יחד עם שירות התעסוקה, יחד עם התאחדות התעשיינים ועוד גופים אחרים שבאמת מביאים את הקול של המעסיקים מהשטח.
משה יפרח: אני חושב שיש הרבה מה לעשות בנושא הזה.
משה יפרח: אנחנו באמת בכיוון לשם, לבחון איזה עיסוקים הולכים להיעלם בעקבות המשבר.
משה יפרח: ברור לנו שיהיו עיסוקים שיירדו בעוד שנה שנתיים.
משה יפרח: לאן לכוון את אותם אנשים שכשהם יחזרו לעולם העבודה יהיו להם את הכישורים המתאימים.
עפר שלח: אני שוב שואל על הקיבולת שלכם.
עפר שלח: יש דיבור על זה שאולי חלק מעולם ההכשרה המקצועית צריך לעשות לו מיקור חוץ לשוק הפרטי, לא כי אתם לא עושים עבודה טובה אלא כי פשוט זה גדול על שירות התעסוקה שנבנה לימים רגילים לטפל בסדר-גודל כזה של משבר.
משה יפרח: קודם כל, שירות התעסוקה נערך בכוח אדם נוסף לטפל באותם אנשים.
משה יפרח: זה ברור שאם טיפלנו ב-150,000 דורשי עבודה בזמן רגיל והיום יש במספרים האופטימיים יש 600,00 ובמספרים שיש אצלנו מדובר ב-850,000, ברור שצריך יותר כוח אדם.
משה יפרח: אכן קיבלנו כוח אדם נוסף כדי שנוכל לעשות את זה.
משה יפרח: אני גם יודע שזרוע העבודה עם האגף להכשרה מקצועית באמת משנה ומנסה להקל ככל שניתן את היכולת לפתוח קורסים ולהכיר במרכזים חדשים.
משה יפרח: אני אומר שוב פעם.
משה יפרח: אם האוצר ייתן את התקציב ואם נדע לשלב כוחות יחד עם זרוע העבודה, אין לי ספק שנדע לעשות את זה כמו שצריך.
משה יפרח: אני לא חושב שצריך להפריט את הסיפור הזה.
משה יפרח: יש עובדים מיומנים בגופים הממשלתיים שעושים את זה והם מסוגלים לעשות את זה.
עפר שלח: נשיא לה"ב רועי כהן, בבקשה.
עפר שלח: יוסי אלקובי לא נמצא.
עפר שלח: רינת כהן, סגנית מנהל האגף להכשרה מקצועית, בבקשה.
עפר שלח: סליחה על הבורות, שאני לא כל-כך יודע מה קו התיחום ביניכם לבין שירות התעסוקה.
עפר שלח: מה עושה האגף להכשרה מקצועית בהקשר של הכשרה והשמה של אנשים בתוך המשבר הגדול שאנחנו נמצאים בו?
רינת כהן: יש חלוקת עבודה מאוד ברורה בינינו ובין שירות התעסוקה בהקשר הזה שאגף להכשרה מקצועית יושב בתוך זרוע העבודה.
רינת כהן: זה אומר להכשיר מובטלים ואנשים בלתי מקצועיים, שזה היה גם לפני הקורונה.
רינת כהן: בעוד שמטרת שירות התעסוקה להכניס לתוך התעסוקה.
רינת כהן: אפשרות להשים אותם ישירות מול מעסיקים או להביא אותם אלינו להכשרות מקצועיות.
רינת כהן: יש להם גם הכשרות נוספות של כישורים רכים, השמה בעבודה, קורות חיים, כפי שמשה יפרח תיאר.
רינת כהן: בגדול, אצלנו באגף להכשרה מקצועית יש לנו הרבה מאוד כלים שאנחנו מפעילים בכל מה שקשור בהכשרה מקצועית.
רינת כהן: יש את תכנית השוברים, שאנחנו הגוף המפעיל.
רינת כהן: זאת תכנית שפועלת מתוקף החלטת ממשלה.
רינת כהן: יש לה ועדת היגוי שהיא משותפת לנו, למנהל אוכלוסיות שהיא בתוך זרוע העבודה, שירות התעסוקה וכמובן האוצר שמוביל את המהלך.
עפר שלח: רינת.
עפר שלח: אם תוכלי, לתת לנו מספרים.
עפר שלח: בכמה אנשים מטפלת כל תכנית כזאת?
רינת כהן: אני אתן לכם את המספרים של 2019 כי שנת 2020 היתה יותר בעייתית מבחינת תקציבית.
רינת כהן: לא קיבלנו תקציב בתחילת השנה כי לא היה תקציב מדינה.
רינת כהן: בשנת 2019 היו לנו 7,000 מקבלים שוברים.
רינת כהן: יש לנו 11 גופים מפנים שפונים לגוף המפעיל שלנו.
רינת כהן: זה יכול להיות חרדים, מיעוטים, יוצאי אתיופיה, אסירים משוחררים, רווחה.
רינת כהן: בתוכם יש כאלה שמוגדרים כמקבלי הבטחת הכנסה, ששירות התעסוקה גם באופן ספציפי.
רינת כהן: שירות התעסוקה מקבל 50% מהשוברים והוא מפנה אלינו מובטלים וגם כמובן את מקבלי הבטחת הכנסה.
רינת כהן: זאת בגדול התכנית הראשונה שהיא תכנית שוברים.
רינת כהן: בנוסף, יש לנו קורסים מתוקצבים רגילים שחלקם נעשים בשיתוף עם מעסיקים.
רינת כהן: בשנתיים האחרונות יצאנו עם הרבה מאוד מסלולים וקורסים שהם בשיתוף עם מעסיקים פרופר.
רינת כהן: במקרה אלה, תוך כדי ההכשרה התלמידים נכנסים ולומדים שלושה ימים ועובדים שלושה ימים.
רינת כהן: יש הכשרות בתוך המפעלים עצמם.
רינת כהן: כיתה במפעל זה עוד מסלול נוסף שיש לנו בשיתוף עם מעסיקים.
רינת כהן: גם היום, מוטי אלישע, הממונה על זרוע העבודה, פועל וחותר להתחיל עם שיתופי פעולה יותר הדוקים עם התאחדות התעשיינים ואיגודים נוספים.
רינת כהן: בגדול, התוכניות האלה שסיפרתי, שזה קורסים מתוקצבים פרופר, בהם למעשה התלמיד לא נדרש לשלם מאומה, אנחנו מדברים על 4,500-5,000 תלמידים בשנה.
עפר שלח: את אומרת שברור ששנת 2020 היא ללא תקציב אבל היא גם שנת קורונה.
עפר שלח: האם בתוך זה התקבלו תקציבים מיוחדים או העברות מיוחדות מהאוצר כדי להשאיר את זה?
עפר שלח: המספרים שאת מדברת עליהם עכשיו הם טיפה בים בסיטואציה הנוכחית.
רינת כהן: לחלוטין אני מסכימה איתך.
רינת כהן: כמו שציינתי לפני כן, בתחילת השנה האגף נותר בלי תקציבים.
רינת כהן: כרגע מבחינת שוברים התקבל סכום של 8 מיליון שקלים שעבר ועדת חריגים ועוד 50 מיליון שקלים נוספים שאנחנו יודעים שהם בדרך.
רינת כהן: ביחד זה 58 מיליון שקלים.
עפר שלח: זה מאפשר לתת שוברים לכמה אנשים?
רינת כהן: סדר גודל של 4 מיליון שקלים לקורסים מתוקצבים.
רינת כהן: אתמול ועדת חריגים אישרה לנו עוד 10 מיליון שקלים.
רינת כהן: אני רק אציין שבשנה רגילה, לא שנה של קורונה והיעדר תקציבים, למשל, בשנת 2019 היו לנו 30 מיליון שקלים.
רינת כהן: כרגע יש 18 מיליון שקלים, ש-10 מיליון הגיעו רק אתמול.