GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: אבי בן זקן, מנהל מרכז השליטה.
עפר שלח: תענה לנו כי אנחנו קצת מבולבלים.
ניצן הורוביץ: כמה מיטות שעובדות בפועל יש בבית החולים.
אבי בן זקן: בפועל, כתשתית, נוספו - - - כ-1,000 מיטות חדשות.
עפר שלח: אלף מיטות חדשות פועלות.
אבי בן זקן: חדשות ברמה של תשתית.
אבי בן זקן: מיטה זה לא רק חדר, מיטה ומכשיר הנשמה.
עפר שלח: ולכן אני שואל על המכלול המלא שכרוך במיטה.
עפר שלח: שאפשר כבר היום להכניס חולה למיטה ולטפל בו.
אבי בן זקן: יש כ-1,000 מיטות חדשות, כדי לטפל באותם חולים על אותן מיטות חדשות.
אבי בן זקן: בגלל שכמות הצוות היא לא בקורלציה ישירה לכמות המיטות כנראה יצטרכו להוריד את איכות הטיפול.
אבי בן זקן: אבל יש 1,000 מיטות חדשות.
אבי בן זקן: - - -
עפר שלח: אתה יכול לכמת בצוותים לפי החוליה החלשה, כמה חדש יש במערכת הבריאות שלא דורש רידוד של הטיפול?
עפר שלח: משהו שלא היה לנו בתחילת המשבר ויש לנו היום כי נוספו רופאים, אחיות, מיטה, בינוי – כל מה שנוגע למכלול.
אבי בן זקן: המספר הכי מקורב שאפשר לתת זה כ-1,000 מיטות.
אבי בן זקן: גם אנשי הצוות שניתנו אמורים להספיק לכמות זו.
עפר שלח: שאלה נוספת: בהנחה שאנחנו נכנסים לסגר, איפה אתם מתכוונים לשים את הדגש כדי שבסוף הסגר נצא עם יכולת גדולה יותר של המערכת לקלוט חולים.
אבי בן זקן: אנחנו עדיין מפתחים עוד 4,000 מיטות על מנת להגיע ליעד של 10,000 מיטות שמתאימות לטיפולי קורונה.
אבי בן זקן: ככל שתרד התחלואה ונוכל לקבל שטחים לפתח נוכל להתקדם בזה.
אבי בן זקן: הדבר השני זה הגדלת הספיקה של מעבדות ויכולת הדיגום, אנחנו נגיע כמעט ל-100,000.
אבי בן זקן: הדבר השלישי זה כל הנושא של החקירות האפידמיולוגיות.
אבי בן זקן: אנחנו מוסיפים עוד אלפי חוקרים ונגיע ל-2,300 חוקרים - - - אז בעצם אלו שלושת הדברים המרכזיים שכרגע נדרשים למערכת, אנחנו עובדים עליהם כדי שנצא מהסגר הזה חזקים יותר ונוכל לטפל בתחלואה.
אבי בן זקן: לגבי כל נושא הציוד: אנחנו מצוידים באופן מלא, ממשיכים להצטייד ולשפר כל הזמן.
ודים פרמן: במקביל למאמץ הזה אנחנו מתכוננים לחורף הממשמש ובא.
ודים פרמן: השקענו ומסיימים קבלת תוכניות עד סוף היום.
ודים פרמן: בתוכניות האלה קופות החולים יציגו מה הן עושות עם כמעט מיליארד שקלים שבהן הן צריכות לפתוח יותר מ-1,000 מיטות בית שאמורות להקל על חלק מהעומסים שדיברנו עליהם במיון.
ודים פרמן: לתגבר מוקדים קהילתיים בצורה משמעותית, לעשות הרבה יותר רפואה בצורה דיגיטלית, ועוד ועוד צעדים שנוכל להציג בעוד שבוע.
עפר שלח: רועי רייכר ממשרד האוצר.
עפר שלח: טוב, הוא לא איתנו.
עפר שלח: אני מבקש להעלות שוב את אבישי אליס.
עפר שלח: פרופסור אליס, שמעת את הדיון, שמעת את הבלבול שלנו.
עפר שלח: אם תוכל לפזר קצת ערפל לקראת הסוף אתה מוזמן.
אבישי אליס: יש הרבה מה להוסיף, אני חושב שמנהלי בתי החולים שדברו אחרי הציגו את הדברים בצורה מאוד ברורה.
אבישי אליס: אני לא יודע מאיפה המספרים של 1,000 מיטות, אין 1,000 מיטות.
אבישי אליס: אלו מספרים שנזרקים לאוויר ובסופו של דבר לא נראים בשטח.
אבישי אליס: אין רופאים ואחיות שמסוגלים לטפל במספר המיטות שהוזכר.
אבישי אליס: אני מבקש להגיב על דבר אחד שאמר ודים והדליק לי נורה אדומה.
אבישי אליס: אנחנו כל הזמן מתברכים בתקנים של רופאים שמתווספים.
אבישי אליס: אנחנו יודעים שבעוד חצי שנה או יותר שוב ירעיבו אותנו ובעצם נחזור לגלגל אחורה כמו שהיה לפני הקורונה.
אבישי אליס: למה לא לנצל את שעת החסד הקשה הזו כדי להשאיר את התקנים במחלקות הפנימיות לעד, ובכך לתקן את כל העוול שנעשה במשך השנים.
אבישי אליס: לא ברורה לי השיטה הזו, הכול כאן הוא זמני וודים הראה את זה.
חמד עמאר: אני חושב שהמיטות הללו הן המיטות שישנן במחלקות הקורונה.
חמד עמאר: גרעו ממחלקות פנימיות ונתנו למחלקות קורונה.
חמד עמאר: הנקודה השנייה היא: כל הנושא של כוח האדם שהוסיפו ויגרעו שוב באוגוסט.
עפר שלח: הוא אמר שעד אוגוסט יתווספו התקנים ואחר כך יהיה קיזוז של הפורשים וזה יתאפס חזרה.
חמד עמאר: אבל לא יוסיפו להם תקנים עד שהם יחזרו לאותו היקף סד"כ שהיה לפני הקורונה.
עפר שלח: נכון, לאורך זמן אין תוספת של כוח אדם.
חמד עמאר: חסרו לי בדיון מנהלי בתי חולים מהצפון.
חמד עמאר: אני חושב ששם המצב הקשה ביותר.
חמד עמאר: הייתי רוצה לראות אותם ולשמוע אותם.
קארין אלהרר: תודה, אדוני, אני חייבת לומר שגם לפני הדיון הייתי מודאגת.
קארין אלהרר: הדיון הזה החמיר את המצב.
קארין אלהרר: עושה רושם שהסגר הממשמש ומגיע לא יהווה פתרון.
קארין אלהרר: עושה רושם שהפתרון טמון בבדיקות ובקטיעת שרשראות ההדבקה – דבר שעדיין אין לו פתרון.
קארין אלהרר: אני שמעתי את פרופסור גמזו אומר בכנסת שגם בנובמבר לא יהיה לנו מוקד קטיעה שייתן מענה להכול.
קארין אלהרר: אני שומעת מצוקה של בתי החולים.
קארין אלהרר: הם אומנם לא הניפו דגל אדום, כמו שנאמר במסיבת העיתונאים, אבל בהחלט יש מקום גדול לדאגה.
קארין אלהרר: צר לי שמשרד הבריאות והממשלה פשוט מעוורים את עיני הציבור בסיסמאות של סגר, שיש לנו פתרון.
קארין אלהרר: אין להם פתרון, אני לא רואה את הפתרון ואין לי אלא להצטער על כך.
קארין אלהרר: אני מאוד מקווה שישכילו לנצל את התקופה שמגיעה ולבנות פתרון אמיתי.
קארין אלהרר: כרגע הדבר הזה מתנהל כמו שהממשלה מתנהלת –כאוס גדול.
עפר שלח: ניצן, בבקשה.
ניצן הורוביץ: תודה עבור הדיון, זה היה מאלף ומאיר עיניים, לאו דווקא במובן החיובי.
ניצן הורוביץ: לגבי הדבר האחרון ששמענו ואולי משקף את המצב, אין באמת 1,000 מיטות בבתי החולים בחצי שנה האחרונה, פשוט אין.
ניצן הורוביץ: אני לא יודע לפי איזה תרגילים חשבונאיים, איך הם סידרו ככה שהם יוכלו להגיד "1,000 מיטות", אין מספר כזה.
ניצן הורוביץ: אפשר לעבור בכל בתי החולים, אם תגיעו ל-100 מיטות זה יהיה טוב.
ניצן הורוביץ: אני חושב שזו דוגמה לכל מיני נתונים שנזרקים וכל מיני כסת"חים.
ניצן הורוביץ: המצב רע מאוד, תקציבים לא מגיעים, יד אחת לא יודעת מהיד השנייה, אין היערכות לחורף בכלל, עם השפעת זה יהפוך לקטסטרופה, אנחנו נכנסים לסגר בלי שבעצם יודעים איך יוצאים ממנו.
ניצן הורוביץ: עלויות הסגר הן עצומות, הרבה יותר ממה שהיה עולה לתקן את הדברים במערכת הבריאות שצריכים תיקון דחוף.
ניצן הורוביץ: כל מערך הבדיקות הוא לא נכון.
ניצן הורוביץ: עושה רושם שאין סדר במערכת ואין מדיניות מכוונת.
ניצן הורוביץ: זה גורם לחוסר אמון של הציבור, במיוחד מה שיהיה בשבועות הקרובים.
ניצן הורוביץ: אני חושב שצריכה לעלות מהוועדה הזו קריאה, רבותיי, תעשו סדר במשרד הבריאות.
ניצן הורוביץ: אי-אפשר להמשיך במצב כזה.
ניצן הורוביץ: אנחנו כבר שיאני עולם בתחלואה, אם זה ימשיך ככה הסגר לא יעזור.
ניצן הורוביץ: בתי החולים יקרסו ומי שישלם את המחיר יהיו כל החולים, יגיע פצוע מתאונת דרכים ולא יהיה מי שיתעסק בו.
ניצן הורוביץ: אנחנו חייבים להתעשת וזה חייב להתבצע מהר.
ניצן הורוביץ: דברים שאפשר לעשות כבר עכשיו – לעשות עכשיו.
ניצן הורוביץ: צריך לקצר בירוקרטיה כי זה פשוט בלתי-נסבל.
יואב סגלוביץ': הנתון הקריטי לגבי קבלת החלטת במשבר הוא מצב בתי החולים.
יואב סגלוביץ': הנתון הקריטי הזה אף פעם אינו מדויק.
יואב סגלוביץ': יש פה נגיד את הרמטכ"ל – משרד הבריאות – שמספר לנו סיפור.
יואב סגלוביץ': באים המח"טים – מנהלי בתי החולים – ומספרים סיפור אחר.
יואב סגלוביץ': אני בוחר להאמין למח"טים למרות שמשתמשים בהם לפעמים בתקשורת.
יואב סגלוביץ': הייתה פה הזדמנות לקחת את מערכת הבריאות ולשים אותה במקום אחר.
יואב סגלוביץ': הדבר הקריטי ביותר הוא שהנתון שמכתיב לממשלה את קבלת ההחלטות הוא נתון שאני לא יודע כמה הוא מדויק, ולכם אני יודע שקבלת ההחלטות היא פשוט מופרעת לחלוטין.
יואב סגלוביץ': זו הזדמנות להגיד תודה לכל צוותי בתי החולים ומנהליהם שנושאים בנטל ולא מקבלים את העזרה שהם צריכים לקבל.
עפר שלח: אמשיך ברוח דברי חברי הוועדה: האנלוגיה הצבאית אולי לא נעימה אבל היא מתבקשת פה.
עפר שלח: רוחם של הלוחמים בשטח רוחם איתנה, זו לא הפעם הראשונה שאני מדבר איתם, הן בוועדה זו והן בתפקידי כיושב-ראש ועדת הקורונה לשעבר.
עפר שלח: (אגב, דוקטור קודש הוא מנהל בית החולים סורוקה ולא הסגן, מצטערים על הטעות).
עפר שלח: מנהלי בתי החולים יודעים להסתדר ולאלתר אבל הם לא מקבלים גיבוי מלמעלה.
עפר שלח: זה שבתי חולים, ממשלתיים ושאינם ממשלתיים, הצרכים הברורים שלהם לא מסופקים מיד, במדינה שמוציאה בדין עשרות מיליארדים.
עפר שלח: זה צריך להיות הכסף הראשון שיוצא.
עפר שלח: על מה יש פה לדבר.
עפר שלח: יואב, לגבי הנתונים, אתה היית איתי בוועדת קורונה וראינו זאת גם שם.
עפר שלח: איך אפשר לקבל החלטה לגבי נקיטת צעדים אם לא יודעים מה המצב האמיתי של מערכת הבריאות ואיפה הקווים האדומים שלה נמצאים?
עפר שלח: כמו לחבריי, גם לי אין ספק שהמספר 1,000 מיטות הוא פשוט כהחלפה של גרביים – הזזה של נתונים ממקום למקום.
עפר שלח: מי שמכיר את מערכת הבריאות ויודע שעל תוספת של 300 מיטות לסורוקה דנים כבר שבע שנים מאז שיעל גרמן החליטה על זה כשרת בריאות, אז זה לא יכול להיות שנוספו 1,000 מיטות.
עפר שלח: אם יש תוכניות חירום על מקבלי ההחלטות לדעת אותן.
עפר שלח: אחרת, לא ניתן לקבל החלטה מושכלת.
עפר שלח: אני חושב שסוגיית הוויסות בין בתי החולים היא פשוט שערורייה במדינה כל כך קטנה.
עפר שלח: זה לא יכול להיות ואם יש בעיה עם המשפחות אז שיסבירו להן.
עפר שלח: אני מניח שהמשפחות מעדיפות טיפול טוב גם אם זה כרוך בנסיעה.
עפר שלח: לצערנו גם כך לא ניתן לשהות עם קרוב שמאושפז במחלקת קורונה.
עפר שלח: המערכת צריכה להסתכל מקצה לקצה.
עפר שלח: לא יכול להיות שבית החולים הגדול בישראל יעמוד על קיבולת של 10% מיכולתו בעוד שבית החולים בנהריה קורס מרוב חולי קורונה.
עפר שלח: מנהריה לשיבא זו נסיעה לא ארוכה באמבולנס.
עפר שלח: הדבר הזה מסמל את היעדרו של ניהול המערכה כולה.
עפר שלח: זה נכון שבסוף הבנת הציבור את המהלכים ומילוי ההנחיות תלוי בזה.
עפר שלח: מי שראה אותנו היום לא מבין למה מתקבלות ההחלטות, למה הן מובילות ואיך נצא טובים יותר בסוף.
עפר שלח: אז בפעם המי-יודע כמה, עולה הקריאה הזו שלא נפסיק אותה, למרות ששמעתי דוברים שמאשימים את הכנסת בחוסר אחריות.
עפר שלח: אנחנו ניקח על עצמנו להמשיך ולטפל בנושא הזה על כל האספקטים שלו.
עפר שלח: בוקר טוב, אני מקווה שכולם הגיעו בשלום למרות תלאות הדרך.
עפר שלח: אנחנו בדיון שעוסק בדוח מיוחד של נציב תלונות הציבור, שהוא למעשה הפרי הראשון של תהליך הבדיקה של מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור במשבר הקורונה.
עפר שלח: זמן לומר שהבדיקה הזאת ככללה, בוודאי גם החלק הזה אבל ככללה היא לא רק מתחייבת, היא אולי אחד הכלים החשובים במשבר שהוא משבר מתמשך, לצערנו יהיה איתנו בוודאי בהשלכותיו הכלכליות אבל כנראה גם הבריאותיות עוד הרבה זמן, לכן גם המבקר ונציב תלונות הציבור וגם הוועדה תורמים את חלקם על ידי בירור אספקטים שונים של טיפול המדינה במשבר הזה.
עפר שלח: כאמור, זה מתחיל בדוח מיוחד של נציב תלונות הציבור, וכאן המקום לברך גם את הממונה, אסתי, על עבודה מהירה וטובה, וגם את משרד המבקר בכלל.
עפר שלח: נפתח את הדיון.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: תודה רבה, אדוני יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת עפר שלח, מכובדיי, ד"ר אסתר בן חיים, מנהלת נציבות תלונות הציבור, יתר עובדי הנציבות, מכובדיי כולם, אנחנו מתכבדים לעשות שימוש שפעם ראשונה בעצם בסמכות שניתנה בחוק למבקר המדינה בכובעו כנציב תלונות ציבור, הוא להגיש דוח מיוחד בעניין בירור התלונות על ידי נציבות תלונות הציבור אשר במשרד מבקר המדינה, במהלך תקופת הקורונה.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: תקופת הקורונה, התקופה שמתייחסת פה, היא תקופה שעד יוני הייתה מאתגרת.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: הייתה מאתגרת עבור הגופים הנילונים, משרדי הממשלה, הייתה מאתגרת ביותר עבור אזרחי מדינת ישראל והייתה מאתגרת גם כמובן עבור מי שעוסק בתלונות ציבור וגם בפניות ציבור.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: אנחנו רואים חשיבות רבה בהגשת הדוח המיוחד על מנת להעביר מסר מאוד משמעותי, שבפרט בעת הזו חשוב מאוד שכלל הגופים הציבוריים, עיניהן תהיינה כרויות וקשובות לפניות ותלונות הציבור, בפרט בעת הזו כשאנחנו יודעים על מאות אלפי אם לא אפילו מיליון תושבים שנזקקים לסיוע הן כמובטלים, הן כי יצאו לחל"ת, את אותם בעלי עסקים, גורמים שונים ומשונים שמבחינת הסקטור הציבורי נדרשים לסייע בידי הציבור.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: חשוב מאוד שתהיינה את אותה אוזן קשבת, פה שיוכל לסייע ולעמוד לרשות הציבור.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: אני גם אציין שמשרדנו מוביל בנושא הזה, וגם לאחר שראינו את ההתנהלויות של נציבות תלונות ציבור בכל העולם, בחנו ובחרנו להגיש את הדוח הזה אשר יפורט בהמשך, ואני אגיד גם שיש חשיבות רבה בעת הזו גם מצד אלה שעוסקים בתלונות הציבור, לדעת לעסוק בכך בצורה מתקדמת, בצורה קצרה, בצורה תמציתית ובצורה יעילה.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: אשר על כן אנחנו נערכנו לזה, הנגשנו את עצמנו הרבה יותר בהיבט של מענה טלפוני, מענה קצר מול הגופים הנילונים, מתן סיוע לפונים באופן מיידי ככל הניתן ובפרט שחלק מהאירועים שמצוינים פה, אתם תראו שנגעו ממש לנושאים שנגעו לאנשים ברמה הפרטנית והיו מאוד דחופים מבחינתם לבירור.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: אני רוצה גם לשבח בהזדמנות הזו את הגופים הנילונים שהבינו את גודל השעה ואת הצורך של היענות מהירה ויעילה לפניות מבררי התלונות מצד משרד מבקר המדינה.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: נמצא איתנו גם מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, מאיר שפיגלר, שחלק גדול מהדוח עסק בנושאים שטופלו על ידם, ואני רוצה להודות למוסד לביטוח לאומי ולברך אותו גם על שיתוף הפעולה לו אנחנו זוכים במשרד מבקר המדינה בכובעינו כנציבות תלונות הציבור, וההבנה היא שצריך וראוי לתת מענה לכל פונה עם כל נושא שעולה על ידו.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: תודה רבה גם לך, חבר הכנסת שלח על קיום הדיון בנושא.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: אני חושב שזה חשוב ביותר כדי להעלות את המודעות ולטייב את השירות הציבורי.
עפר שלח: אני רוצה לציין, ד"ר בן מנחם יודעת, כבר אתמול ניהלנו למעשה דיון ספציפי שנגע לאיכות המענה, איכות המידע שהציבור מקבל תוך כדי המשבר הזה בעיקר בהיבט הבריאותי, ויצא בעצם בתוך סעיפים מסוימים בדוח, אז אנחנו לא מחכים ומשתמשים בזה מייד, ונעשה את זה בטח גם בשבועות הבאים.
עפר שלח: אני מבקש מד"ר אסתי בן חיים להציג את הדוח.
אסתר בן חיים: (הצגת מצגת) בבקשה, נעבור למצגת שלנו.
אסתר בן חיים: כפי שציין נציב תלונות הציבור, למעשה מדובר לראשונה בשימוש בסמכות של נציב תלונות הציבור להוציא דוח מיוחד, והנציב, מר מתניהו אנגלמן, ראה באמת במשבר כאירוע כזה שמצדיק הוצאת דוח מיוחד, והנציבות אכן שקדה על הוצאת הדוח הזה.
אסתר בן חיים: כמו שאנחנו רואים למעשה, הנציבות רואה בקושי של האדם הבודד עולם ומלואו.
אסתר בן חיים: למעשה היא מביאה את קולו של הפרט ומעצימה אותו, ולכן מאוד מאוד חשוב שכלל הגופים, יהיו להם נציבים או ממונים על פניות ציבור שיטפלו באותן תלונות ויתנו מענה גם בתקופות חירום, וכפי שאתם רואים כאן ציטוט מתוך הדוח, שבו למעשה אנחנו מדגישים את החשיבות של הטיפול בתלונות, בעיקר במצבים שהם משבריים.
אסתר בן חיים: מייד עם תחילת המשבר הנציבות נערכה לטפל בפניות.
אסתר בן חיים: כאן היה לי מאוד מאוד חשוב להראות לכם את הטיפול על פי אירועים בציר הזמן, שקרו.
אסתר בן חיים: אתם תראו שלמעשה הגל שהגיע לנציבות הוא למעשה האפטרשוק, זאת אומרת, ברגע שהיה המשבר, אנשים פנו לגופים.
אסתר בן חיים: בחלק מהמקרים הם עמדו בפני שוקת שבורה ורק אחרי כן הם פנו אלינו, ולכן באמת אנחנו יכולים לראות את העלייה הגדולה דווקא אחרי שבאמת היה עוצמת הגל שהתחיל, והסגר וכו'.
אסתר בן חיים: אנחנו מראים את זה באמת כדי לקבל את המושג וגם כדי להבין את הצורך בהיערכות לקראת הבאות, כי כמו שאנחנו רואים, אנחנו באמצעו של גל נוסף ומי יודע כמה עוד גלים יהיו לנו.
אסתר בן חיים: אם אנחנו נסתכל בנתונים הכלליים של התלונות שהתקבלו בנציבות, אנחנו יכולים לראות שבתקופת הדוח, אגב, אנחנו מדברים מה-15 במרץ ועד סוף יוני, קיבלנו 4,684 מכתבי תלונה.
אסתר בן חיים: למעשה יש כאן גידול של 16% במכתבי התלונה לעומת התקופה המקבילה בשנת 2019.
אסתר בן חיים: 36% ממכתבי התלונה שהנציבות קיבלה עסקו באופן ישיר בקורונה.
אסתר בן חיים: אמנם נכון, אנחנו יכולים לראות ש-75% ממכתבי התלונה שנגעו למשבר הקורונה היו על המוסד לביטוח לאומי, אבל אנחנו צריכים לזכור שאנחנו מדברים על משבר כלכלי ומדובר בתלונות שנוגעות לרשת הביטחון הסוציאלי שהמדינה נתנה לאזרחים, ולכן מטבע הדברים שהמוסד לביטוח לאומי הוא זה שעמד בחזית.
אסתר בן חיים: אנחנו כן רוצים לבוא ולהגיד, נכון, היום זה נתון לפתחו של המוסד לביטוח לאומי, אבל יכול להיות שמחר זה יכול להיות גם על גוף אחר.
אסתר בן חיים: זה יכול להיות גם על משרד הבריאות לצורך העניין, אם יעלו החולים במידה כזו שלא ניתן יהיה לתת את הטיפול הרפואי המספק, ולכן אנחנו חושבים שהגופים צריכים להיערך וללמוד ממה שקרה כדי לדעת להתמודד עם הבאות.
אסתר בן חיים: פרט באמת כמו שראינו, ש-75% ממכתבי התלונה בנוגע לקורונה נגעו למוסד לביטוח לאומי, היו גופים נוספים שעליהם התקבלו תלונות, כמו שאתם יכולים לראות, רשות המיסים, משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
אסתר בן חיים: תוצאות הבירור, אתם יכולים לראות, אנחנו רואים שלמעשה בתקופת הדוח, ב-73.8% מהתלונות אנחנו הצלחנו לסייע למתלוננים בפתרון הבעיה.
אסתר בן חיים: אני רוצה לחדד את זה.
אסתר בן חיים: זה לא אומר שהתלונות היו מוצדקות, כי הראיה שלנו לא הייתה ראיה בהכרח של מוצדקות התלונה.
אסתר בן חיים: הראיה שלנו הייתה איך אנחנו מגיעים לפתרון הבעיה של המתלונן שהגיע אלינו.
אסתר בן חיים: כפי שאתם רואים, למעשה אנחנו מדברים על גידול של 80% בשיעור הסיוע שאנחנו נתנו למתלוננים בפתרון הבעיה.
אסתר בן חיים: כאשר אנחנו מסתכלים על מאפייני המתלוננים לגבי המגדר, אנחנו יכולים לראות שבעיתות שגרה מי שפונה לנציבות הם בדרך כלל הגברים, 60% לעומת 40% נשים.
אסתר בן חיים: אנחנו רואים היפוך של המגמה, אבל ההיפוך הזה למעשה מתכתב באופן ישיר עם הנתונים של שירות התעסוקה ושל אגף הכלכלנית הראשית במשרד האוצר, שמדברים על זה שעיקר הפגיעה הייתה אצל נשים כי הן אלו שהוצאו לחל"ת, הן אלו שלמעשה היו מובטלות, כך שזה באמת עולה בקנה אחד עם הנתונים שאנחנו יכולים לראות.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: רק אני רוצה להתערב שנייה אחת.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן: חבר הכנסת שלח, אני חושב שפה באמת המקום לחשוב בתוכניות הסיוע גם בראיה הצופה פני עתיד, איך ממקדים את הסיוע בהיבטים נוספים גם לסוגיה הזאת של ריבוי הנשים בעצם שנפגעו.
עפר שלח: אני חושב שזה נובע ממעמדן החלש יחסית במקומות העבודה.
עפר שלח: אני לא בטוח שהביטוח הלאומי יכול לעשות עם זה משהו.
עפר שלח: זה במסגרת זה שנשים צריכות להיות יותר חזקות במקומות העבודה מלכתחילה.
אסתר בן חיים: כאשר אנחנו מסתכלים על מאפייני המתלוננים מבחינת מקום המגורים שלהם, ואגב, הנתונים הם ל-100,000 נפש, אנחנו יכולים לראות שמספר התלונות הגבוה ביותר לנפש הוא בתל אביב, כאשר המספר הנמוך ביותר לנפש הוא בצפון.
אסתר בן חיים: אגב, לאור הנתונים האלה, ואנחנו ראינו את זה גם בדוח השנתי שלנו שהצגנו כאן בוועדה לא מכבר על שנת 2019, שיש לנו בעיה במחוז צפון ולכן הנציב באמצעות הנציבות עושים צעדים להגדיל את התלונות במחוז הצפון.
אסתר בן חיים: שוב, אנחנו צריכים לדעת שאנחנו כפופים למגבלות הקורונה, אבל בין היתר אנחנו פתחנו בפרויקט שנקרא "הנציבות בקהילה".
אסתר בן חיים: פתחנו מקום נוסף באמצעות ארגון חברתי שעוסק במיצוי זכויות, כרמיאל, שבו נציגים של הנציבות יורדים לשטח, מדריכים את המתנדבים של אותו ארגון כיצד הם יכולים להסתייע בנציבות וגם הנציגים של הנציבות מלקטים תלונות בשטח.
אסתר בן חיים: בנוסף לזה, הנציבות מקיימת לראשונה שיתוף פעולה עם מכללת צפת, שם אנחנו נותנים ליווי מקצועי לקליניקה שעוסקת בבירור תלונות ציבור ובמיצוי זכויות, כאשר גם כאן חלק מהתפקיד של אותם סטודנטים בקליניקה זה ללקט תלונות ולהעביר אותן לטיפול הנציבות, וגם אנחנו חושבים בהיבט של פרסום ממוקד לאוכלוסייה במחוז הצפון.
חמד עמאר: את חושבת שזה המגזר הלא יהודי?
אסתר בן חיים: בהחלט, ולכן אנחנו ממקדים.
חמד עמאר: אולי בגלל איבוד אמון.
אסתר בן חיים: אני גם אגיד שבנוסף, מאחר והזכרתי את הנושא של הנציבות בקהילה, אני יכולה לציין שבימים אלו אנחנו יצאנו בקול קורא נוסף לגבי פתיחת שיתוף פעולה גם עם למעשה ארגון שעוסק במיצוי זכויות בחברה הערבית, ואנחנו ממש בימים אלה אמורים לבחון את ההצעות שקיבלנו ולצאת לשטח גם בעניין הזה.
אסתר בן חיים: אם אנחנו מסתכלים על דרך הגשת התלונות, מאחר וכפי שאמרתי קודם, הלשכות לקבלת הקהל נסגרו לפחות חלק נכבד מהתקופה בגלל ההנחיות של משרד הבריאות והנגישות אליהן הייתה פחותה, אנחנו רואים שקיימת עלייה בהגשת תלונות באמצעים דיגיטליים, וירידה בהגשת תלונות באמצעות קבלת קהל.
אסתר בן חיים: עם זאת, כמו שציין הנציב, הנציבות נערכה למצב המאוד מיוחד, ובמקרים שבהם התרשמנו שמדובר באנשים שקשה להם לפנות באמצעים המקובלים או באמצעים מקוונים, אנחנו אפשרנו גם קבלת תלונות באמצעות הטלפון, ואני חושבת שבכך באמת הצלחנו לסייע לאוכלוסיות כאלה שזקוקות לסיוע.
אסתר בן חיים: למרות שהנציבות למעשה מתמקדת בפתרון הבעיה של המתלונן הספציפי, במקום שבו הנציבות מזהה, וזה באמת הנחיה מאוד מפורשת של הנציב, במקום שאנחנו מזהים ליקוי מערכתי, אנחנו למעשה משקפים את זה לגופים הנילונים או הגופים הציבוריים שעליהם הוגשה תלונה, ואנחנו גם עוקבים אחרי תיקון הליקוי.
אסתר בן חיים: כך למשל, הגיעה לנציבות תלונה ממתלונן שהתפטר בגלל החשש שהוא יידבק במקום העבודה בנגיף הקורונה וידביק את אימא שלו שהיא קשישה, שאיתה הוא גר, ונמצאת בקבוצת סיכון.
אסתר בן חיים: תחילה הוא נענה על ידי המוסד לביטוח לאומי שההתפטרות שלו אינה מוכרת כפיטורים והזכאות תחל רק אחרי 90 יום, אבל אחרי פנייה של הנציבות, המוסד שב ובחן את הסוגיה ושינה את החלטתו.
אסתר בן חיים: ההתפטרות הוכרה כמוצדקת, הוא נמצא זכאי לגמלה החל ממועד הפסקת העבודה שלו והוא למעשה קיבל סכום של 13,000 שקלים.
אסתר בן חיים: רשות המיסים, לדוגמא.
אסתר בן חיים: המערכת של רשות המיסים לא אפשרה הגשת בקשה למענק באופן דיגיטלי למי שאין לו מספר תעודת זהות, אבל ישנם כאלה שהם תושבים שאינם אזרחים ואין להם מספר תעודת זהות ולא יכלו לפנות במערכת הדיגיטלית.
אסתר בן חיים: בעקבות הבירור של הנציבות, רשות המיסים הפיקה מספרי זיהוי מיוחדים שאפשרו הגשת הבקשה.
אסתר בן חיים: משרד החינוך - הגיעה אלינו תלונה מילד שנמצא בגן של החינוך המיוחד בבני ברק, שם היו צריכים להגיש בקשה לוועדת זכאות ואפיון, וכן אנשי הצוות החינוכי, במקרה הזה הגננת, תוכל להזין את הנתונים מאחר ועדכון הנתונים נעשה באופן דיגיטלי.
אסתר בן חיים: בבני ברק לא לכל הגננות ישנה נגישות למחשבים והקורונה באמת החריפה את הבעיה הזאת.
אסתר בן חיים: חלפו להם המועדים להגשת הבקשות והמתלונן שלנו אמר, תראו, אנחנו לא יכולים להגיש את הבקשה לילד כי הזמן חלף.
אסתר בן חיים: בעקבות ההתערבות של הנציבות אישר משרד החינוך את ההארכה של המועדים להגשת הבקשות לילד של המתלוננת, ועוד יותר יפה, לעוד 100 ילדים נוספים במצבו בעיר בני ברק.
אסתר בן חיים: אלו באמת מספר דוגמאות מאוד מאוד מצומצם מדברים שהנציבות באמת סייעה והביאה לתיקון ליקוי כללי.
אסתר בן חיים: נצלול קצת יותר לעומק.
אסתר בן חיים: כפי שאמרנו, 75% מהתלונות היו או נגעו למוסד לביטוח לאומי.
אסתר בן חיים: אם נשאל באמת למה יש יותר תלונות על המוסד לביטוח לאומי, אז קודם כל כפי שציינתי, התלונות למעשה נגעו ברשת הביטחון הסוציאלי של התושבים ולכן מטבע הדברים שהמוסד לביטוח לאומי כפי שאמרתי, נמצא בחזית.
אסתר בן חיים: מעבר לזה אני רוצה לציין שבהקשר של המוסד לביטוח לאומי ראינו מעורבות מאוד גדולה ברשתות החברתיות, זאת אומרת, אנשים שקיבלו מענה בנציבות לפנייה שלהם, הפיצו את זה ברשתות החברתיות דווקא באמת בהקשר של המוסד לביטוח לאומי, ואז גם קיבלנו הרבה מאוד פניות.
אסתר בן חיים: בנוסף לזה אני חייבת לציין שהפעולות שנעשות במוסד לביטוח לאומי הן פעולות יותר מורכבות.
אסתר בן חיים: הנושא של קבלת דמי אבטלה זה תהליך שהוא יותר מורכב.
אסתר בן חיים: צריך לבדוק מתי האדם יצא לחל"ת או פוטר, צריך למסור נתוני שכר, צריך לבדוק תקופות אכשרה.
אסתר בן חיים: זה באמת הליך שהוא יותר מורכב, הייתי אומרת אפילו, אחד מהתהליכים היותר מורכבים מבין הגופים הציבוריים ולכן מטבע הדברים שהוא גורר באמת אולי יותר בעיות.
אסתר בן חיים: בנוסף לזה הקריסה של המוקד הטלפוני.
אסתר בן חיים: שוב, אנחנו יודעים, אנחנו קיבלנו את הנתונים.
אסתר בן חיים: מעל 600,000 פניות טלפוניות ביום.
מאיר שפיגלר: מעל מיליון בחלק מהימים.
אסתר בן חיים: אני מניחה שמנכ"ל המוסד לביטוח לאומי יפרט יותר, אבל זה בהחלט גרם לקריסה של מערכת המידע.
אסתר בן חיים: אם לא היה מי שימסור את המידע לאנשים, מטבע הדברים שאנשים היו מתוסכלים יותר והגיעו יותר תלונות, וזה דרך אגב אחד הדברים שאנחנו נגיד בהמשך לגבי הפקת הלקחים.
אסתר בן חיים: כמו שאנחנו רואים, יש לנו גידול למעשה של 500% בתלונות על המוסד לביטוח לאומי ביחס לאותו פרק זמן בשנת 2019.
אסתר בן חיים: אם נעבור על נושאי התלונה העיקריים שקיבלנו על המוסד לביטוח לאומי, אנחנו יכולים לראות שעיקר התלונות נגעו לנושא של עיכוב בטיפול, על אופן החישוב, בעיקר כמובן כמו שאנחנו רואים, על דמי אבטלה כפי שאתם יכולים לראות גם מהשקף.
אסתר בן חיים: מעל 90% מהתלונות על המוסד לביטוח לאומי נגעו לתביעות לדמי אבטלה וגם על הנושא של ההכרה בזכאות.
אסתר בן חיים: זה יכול להיות באמת טענות מטענות שונות.
אסתר בן חיים: אני כן חייבת להגיד מילה טובה בהקשר הזה למוסד לביטוח לאומי.
אסתר בן חיים: קודם כל אני חייבת להגיד שניכר שהמוסד לביטוח לאומי עשה באמת מאמצים רבים כדי ליצור אפיקים למתן מידע, אם זה באתרי האינטרנט, אפילו ברשתות, בפייסבוק, אבל זה לא היה מספק כי לעיתים המידעים שנמסרו באתר היו פחות ידידותיים, לעיתים הם לא היו מספיק ברורים, לעיתים היו דברים שהיו חסרים, מידע שהיה חסר, וזה משהו שצריך לקחת אותו באמת לעתיד ולחשוב איך משפרים.
אסתר בן חיים: גם מילה טובה בהקשר שלנו, של הנציבות.
אסתר בן חיים: אני חושבת שגם הנציבות וגם המוסד לביטוח לאומי לא עומדים משני צידי המתרס.
אסתר בן חיים: אנחנו עומדים מצד אחד של המתרס והמטרה שלנו לראות איך אנחנו מסייעים בצורה הטובה ביותר לציבור, איך אנחנו מביאים לשיפור השירות לציבור.
אסתר בן חיים: אנחנו ראינו באמת שקיבלנו קשר ישיר עם המוסד לביטוח לאומי.
אסתר בן חיים: זכינו ואנחנו זוכים גם היום לשיתוף פעולה טוב מאוד איתם, ואני חושבת שבהחלט קיימת ההבנה שאנחנו עושים את זה במטרה לשפר את השירות, במטרה לשקף דברים על מנת שניתן יהיה לשפר אותם.
אסתר בן חיים: אז על מה הנציב מצביע בדוח?
אסתר בן חיים: ניסינו באמת על קצה המזלג לתמצת את הדברים.
אסתר בן חיים: קודם כל על החשיבות בחיזוק הנציבים והממונים על תלונות הציבור.
אסתר בן חיים: למעשה, וזה דרך אגב בכל הגופים שעוסקים בטיפול בציבור, הנציבים והממונים על פניות הציבור הם מובילי הדגל.
אסתר בן חיים: הם משמשים אמצעי הבקרה הפנימי על רמת השירות שנותנים הגופים, והם גם פועלים לשיפור שלו, ולכן דרך אגב, אני יוצאת כאן באמת בקריאה שחשוב לראות אותם כעובדים חיוניים.
אסתר בן חיים: היו מקרים שבהם עובדים כאלו או מי שמטפל בתלונות הוצא לחל"ת.
אסתר בן חיים: אני חושבת שבמצבים כאלה חשוב עד מאוד שהממונים והנציבים יהיו במוקד הדברים ויוכלו לסייע ולהראות את הערך המוסף של העבודה שלהם לשיפור הדברים.
אסתר בן חיים: צריך לראות איך אנחנו משתמשים במשבר הזה כהזדמנות לגופים לבחון את ההיערכות שלהם גם לשעת חירום אבל גם לעיתות שגרה.
אסתר בן חיים: צריך לבחון את שיטות העבודה וצריך להפיק לקחים.
אסתר בן חיים: המשבר צריך לשמש לנו הזדמנות לבחון תהליכים לייעול של תהליכי העבודה והשירות בבחינת של גם לשפר וגם לפשט.
אסתר בן חיים: הנציב מצביע על כך שצריך לשים לב לאוכלוסיות שזקוקות לעזרה, בוודאי ובוודאי שבעיתות שגרה אבל בטח ובטח שבעיתות משבר.
אסתר בן חיים: אנחנו ראינו אנשים שפנו אלינו עם מצבים מאוד קשים.
אסתר בן חיים: כך לדוגמא, תושב חיפה שפנה אלינו בסמוך לליל הסדר וסיפר לנו כי הוא ואשתו הם מעל בני 70, מתגוררים עם החמות שלהם שהיא ניצולת שואה בת 99.
אסתר בן חיים: בגלל ההגבלות שהוטלו ובגלל המצב הרפואי הקשה של שני בני הזוג האלה שהם מעל 70, הם לא יכולים לצאת לרכוש מוצרי מזון ותרופות.
אסתר בן חיים: המתלונן מסר לנו שהוא אכן פנה גם לעירייה וגם למוסד לביטוח לאומי, אבל על אף שהוא נענה באדיבות, אף אחד מהם לא עזר לו ולא חזר אליו, לא סייע לו.