GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רינת כהן: זה מעט מאוד, בטח בשנה רגילה ועל אחת כמה וכמה בשנת קורונה.
רינת כהן: אני יודעת משיחות שיש עם הממונה על הזרוע ומשיחות שיש לו עם האוצר, שעתידים להגיע מאות מיליוני שקלים.
רינת כהן: אנחנו מחכים לזה וכמובן נערכים לזה אבל כרגע טרם קיבלנו.
עפר שלח: נגיד שהצלחנו בכוחה העצום של הוועדה לביקורת המדינה לסדר לך את מאות מיליוני שקלים האלה עד סוף הדיון.
עפר שלח: אתם יודעים להוציא אותם?
רינת כהן: יש פה מהלכים שזרוע העבודה נערכים להם כרגע, זה לפתוח מסלולים נוספים.
רינת כהן: זאת אומרת, מעבר למסלולים שציינתי כרגע, מה שנקרא מסלולים ירוקים, לפתוח מסלולים נוספים עם מעסיקים, שזה גם קושי כרגע כי אנחנו כן שואפים כל הזמן להכשרות בשיתוף עם מעסיקים ולא רק לעשות וי על בן אדם ולהכשיר אותו.
רינת כהן: כן להתחיל לפעול יחד עם התאחדות התעשיינים ועם ארגון המעסיקים.
רינת כהן: באמת להתחיל לחבור לכוחות בשוק ולהתחיל להפעיל את זה במסה מאסיבית.
רינת כהן: כמו שמשה יפרח אומר, יש קושי כרגע כי ברגע שאנשים נמצאים בחל"ת, קשה להחזיר אותם להכשרות מקצועיות.
רינת כהן: כן יש פה הרבה עבודה בשיתוף עם האוצר לראות לאן להפנות את התקציבים ואיך אפשר לפתוח מסלולים נוספים.
רינת כהן: גם ההכשרות עם מעסיקים שמאוד רצינו לפתוח אותם, היום המעסיקים פחות מעוניינים בזה.
רינת כהן: הם אומרים שהם מפטרים עובדים אז כרגע הם לא רוצים לפתוח הכשרות נוספות.
רינת כהן: בניגוד לשנת 2019 שמעסיקים התדפקו על הדלתות שלנו שנעזור להם להכשיר ולהכניס עובדים, היום אנחנו רואים את זה במספרים הרבה יותר קטנים.
עפר שלח: נכון לעכשיו אין כסף.
עפר שלח: אנחנו באזור ה-18 מיליון שהגיעו כאשר בשנה רגילה אנחנו מדברים על 30 מיליון שמטפלים בכמה אלפי אנשים.
עפר שלח: גם אין קיבולת בשביל לטפל בזה.
עפר שלח: יש תוכניות ראשוניות.
עפר שלח: בינתיים, לצערנו, אתם לא נדרשים לזה כי אין ביקוש בגלל החל"ת ובגלל שאין ביקוש של המעסיקים.
עפר שלח: אבל בסופו של דבר, גם אם היו, האגף להכשרה מקצועית לא נותן תשובה למשבר הנוכחי של היום.
רינת כהן: אני חייבת להגיד שהארבעה מיליון שהתקבלו לפני חודש, כל הקורסים נפתחו.
רינת כהן: זאת אומרת, היה צורך.
רינת כהן: זה שבמשך 6 חודשים לא היה תקציב לאף קורס, אז ברגע שפתחנו כל השערים נפתחו ואנשים מגיעים.
רינת כהן: אנשים עושים את השיקול שלהם.
רינת כהן: יש לנו גם את מרכזי ההכוון שלנו, שזה של חרדים, מיעוטים, אוכלוסיות עם מוגבלויות.
רינת כהן: יש כמובן גם את שירות התעסוקה.
רינת כהן: גם לאנשים שמתישהו שהם צריכים לחזור וחלקם מבינים שהם צריכים לעשות את ההסבה המקצועית וללכת להכשרות מקצועיות.
רינת כהן: מהלך נוסף שנעשה השבוע.
רינת כהן: בעצם עד עכשיו ברוב המקצועות שלנו אנשים היו נקנסים.
רינת כהן: הם היו נכנסים להשכרה מקצועית ואם זה לא היה מקצוע נדרש כפי שהוגדר בחקיקה, אז הם היו אמורים לקבל 70% מדמי האבטלה שלהם במקום 100%.
רינת כהן: גם בנושא הזה היתה פה חבירה של כמה כוחות ובאמת בשבוע האחרון עברה חקיקה שאומרת שאנשים כבר לא צריכים להיקנס אלא יכולים ללמוד בהכשרות מקצועיות ולקבל 100% דמי האבטלה שלהם.
רינת כהן: גם האופציה שנפתחה, שבעצם הם יכולים לקבל דמי אבטלה עד יוני 2021 היא גם משמעותית כי אנחנו אנחנו הרבה פעמים חווינו נשירה על רקע כלכלי.
רינת כהן: בן אדם למד חודשיים-שלושה, נגמרו לו דמי האבטלה ואז הוא נכנס לבעיה כי הוא גם צריך לפרנס ואז הוא נושר.
רינת כהן: כמו שאנחנו מבינים כרגע, גם הנושא הזה של דמי אבטלה, שמקבלים 100% ולא 70%, זה מאוד משמעותי כלכלי ומחזק את האנשים וגורם להם להיכנס להכשרות.
רינת כהן: חלק מהקורסים העברנו לאחר-הצהריים.
רינת כהן: לאנשים קשה ללמוד 5 ימים בשבוע 7-8 שעות.
רינת כהן: לכן חלק גדול מהקורסים אצלנו ירד לשעות הצהריים והערב פעמיים בשבוע בשביל לאפשר לאנשים גם אם הם מתפרנסים או נמצאים בחל"ת, עדיין להיכנס לקורסים המקצועיים.
רינת כהן: השוברים זה גם כלי חזק מאוד שעובד טוב וחזק.
עפר שלח: רינת, אני רוצה להבהיר.
עפר שלח: עד שבוע שעבר למעשה מדינת ישראל קנסה בן אדם שנמצא בחל"ת והוא מקבל דמי אבטלה במהלך משבר הקורונה, על זה שהוא רצה לעשות הסבה מקצועית.
רינת כהן: נכון, למעט במספר מאוד מצומצם של מקצועות שהוגדרו בחקיקה כמקצועות נדרשים.
רינת כהן: אם מישהו בחר ללכת להכשרה מקצועית הוא "אכל אותה" במילים עדינות.
רינת כהן: אוריאל בוסו, בבקשה.
אוריאל בוסו: אדוני היושב ראש, כמו תמיד, הנושאים שעולים כאן הם חשובים.
אוריאל בוסו: לא רק שהם חשובים הם קרדינליים לעת הזאת.
אוריאל בוסו: אמנם הדוח פורסם במאי 2018 ומתייחס ל-2016, אבל בסוף אנחנו מתאימים את עצמנו לצורך השעה.
אוריאל בוסו: אני שומע את הדברים שאומרים כאן ממשרד הרווחה ומשירות התעסוקה.
אוריאל בוסו: לאחר פניות שקיבלתי ממעסיקים מסוימים אני חושב שאולי צריך לעשות איזו ועדה משותפת וחשיבה.
אוריאל בוסו: אנחנו מדברים על איך לשלב את האנשים חזרה בעבודה, איך להכשיר אותם.
אוריאל בוסו: לא המטרה של המדינה לתת לאנשים חל"ת ושישבו בבית.
אוריאל בוסו: צריך להניע את המשק.
אוריאל בוסו: פנו אלי מעסיקים ואמרו.
אוריאל בוסו: אני יודע שבגל הראשון של המענקים מעסיקים קיבלו תגמול מסוים אם הם לא יוציאו לחל"ת.
אוריאל בוסו: אבל אפשר את ה-70% שנותנים היום לאנשים חל"ת, לתת למעסיק עם אפשרות לשלם את אותם 70% ולהעסיק כוח אדם.
אוריאל בוסו: למשל, רשת מסוימת של בגדים.
אוריאל בוסו: העובדים נמצאים בבית ומקבלים 70% דמי אבטלה ואין אפשרות להחזיר אותם לעבוד באותו שכר.
אוריאל בוסו: אבל אם המעסיק יקבל את הכסף הוא יוכל להביא את האנשים חזרה לעבודה.
אוריאל בוסו: יתחיל למכור אונליין ולעשות מכירות באינטרנט ובכך להניע את המשק.
אוריאל בוסו: לדעתי צריך לעשות חשיבה מחוץ לקופסה.
אוריאל בוסו: אולי ועדה משותפת של נציגי משרד הרווחה, שירות התעסוקה, אולי ועדת הכספים ומשרד האוצר, התאחדות התעשיינים ומעסיקים.
אוריאל בוסו: במקום לתת לאנשים חל"ת, שתהיה אפשרות למעסיקים לקבל את הכסף ולהעסיק בסכום הזה את העובדים וכך להניע חזרה את המשק.
אוריאל בוסו: זה עדיף מלתת לאנשים להמשיך לשבת בבית ולקבל 70%.
אוריאל בוסו: יש כאלה שטוב להם ואנחנו מפסידים כמה פעמים.
אוריאל בוסו: מפסידים את חוסר ההכשרה, מפסידים את ההנעה המחודשת של המשק, יצוא יבוא.
אוריאל בוסו: מפסידים מכך שאנשים יושבים בבית ומתרגלים לכך שהם לא עובדים.
עפר שלח: אתה מתייחס למודל שנקרא "המודל הגרמני".
עפר שלח: בגרמניה עושים את זה 50-50.
עפר שלח: למעשה, הממשלה מסבסדת ב-50% את השכר.
אוריאל בוסו: בארצות הברית כשהתחילה הקורונה זה הדבר הראשון שהם עשו וזה עבד שם יפה מאוד.
אוריאל בוסו: כן נתנו למעסיקים את הסכום שרצו לתת לחל"ת.
אוריאל בוסו: מצד אחד, רוצים לתת לאנשים כסף כי לאנשים אין מה לאכול.
אוריאל בוסו: מצד שני, ראינו את הבירוקרטיות במשרד האוצר ורשות המיסים שבסוף בקושי אנשים מקבלים את הכסף וגם אם הם מקבלים זה לא באמת מה שמגיע להם.
אוריאל בוסו: אנחנו מפסידים בסוף את המשק שלא חוזר להנעה מחודשת.
עפר שלח: עכשיו ברור לכולם.
עפר שלח: אולי בהתחלה לא היה ברור לכולם שזה משבר מתמשך.
עפר שלח: ננסה לקבל תשובה.
עפר שלח: זה גם הוצע על-ידי שר הכלכלה.
עפר שלח: ננסה לקבל תשובה למה לא עוברים לזה.
עפר שלח: בשלב הזה אני רוצה להעלות את רועי כהן.
עפר שלח: רועי כהן, בבקשה.
עפר שלח: בהקשר של העצמאים ובעלי העסקים, כל הסוגייה של הסבות מקצועיות והשמה היא יותר מסובכת, כי היא למעשה אומרת שהבן אדם מוותר על העסק שהיה לו או על העיסוק העצמאי שהיה לו, כי אחרת הוא לא היה צריך הסבה מקצועית.
עפר שלח: כמי שמרכז את כל המידע של עצמאים ובעלי עסקים קטנים, כמה אנשים באמת נדרשים לזה וכמה אנשים אומרים, אני אצמד לחלום שלי ולעסק שבניתי עד שחס וחלילה זה יקרוס עלי סופית?
רועי כהן: עפר, תודה על השאלה.
רועי כהן: מאחר ועסקינן בוועדה לביקורת המדינה אז אני חייב לומר פתיח.
רועי כהן: ב-12.3.2020 התקיימה פגישה עם נציגי אגף התקציבים.
רועי כהן: אני יחד עם הכלכלן ד"ר רובי נתנזון הצגנו להם את הדרישה לגרום לכך שהמעסיקים הם אלה שיקבלו את אותן עלויות של העובדים ולא ינתקו אותם מהמגע של מקום העבודה.
רועי כהן: הצגנו את זה, הצגנו את המודל שהיה נהוג בגרמניה.
רועי כהן: הצגנו את כל הדברים ואמרנו שהניתוק הזה יגרום לכך שמדינת ישראל תיכנס לעשור שלם של אבטלה, כי יהיה קשה מאוד להחזיר את אותם עובדים למעגל העבודה ולאותם המעסיקים.
רועי כהן: לצערנו החליטו על חל"ת.
רועי כהן: אני חושב שיש עוד הזדמנות לתקן.
רועי כהן: לגבי הנושא ששאלת.
רועי כהן: קודם כל, צריך להגיד את המצב החוקי היום.
רועי כהן: עצמאי לא זכאי להכשרה בכלל.
רועי כהן: חבר הכנסת שלח, תשאל את מר יפרח, האם עצמאי שעכשיו דופק בדלת לשירות התעסוקה והוא רוצה לעשות הכשרה מקצועית, הוא לא זכאי בכלל.
רועי כהן: הוא לא נמצא בכלל במקום הזה.
עפר שלח: זה בסדר, הוא גם לא זכאי לדמי אבטלה.
עפר שלח: זה משלים את העולם לגמרי.
רועי כהן: קודם כל ממשלת ישראל צריכה להבין שיש כרגע עשרות אלפי עצמאים שכנראה לא יוכלו לחזור למקום העבודה שלהם וצריך לעשות איתם משהו.
רועי כהן: צריך לקחת אותם ולתת להם את האפשרות להיכנס לתוך מעגל העבודה מחדש באמצעות הכשרות, להקנות להם ידע ומשאבים אחרים וזה לא קורה.
רועי כהן: דבר נוסף, לגבי החזרת מובטלים.
רועי כהן: איך עסק יכול להחזיר את העובדים שלו אם הוא תלוי כרגע בוועדת קורונה שתאשר את העסק שלו, או אם יהיו עליו הגבלות כאלה ואחרות.
רועי כהן: ברגע שאין לך ודאות העסקה, איך בעל עסק יודע להחזיר את העובדים שלו אם אומרים לו שבעוד שבוע יכולה להיות החמרה והוא לא יוכל לפתוח את העסק שלו?
רועי כהן: זה בבריכות השחייה, באולמות האירועים, בחדרי הכושר, במשחקונים, בגני הילדים, מסעדות.
רועי כהן: כל הענפים האלה תלויים על כרעי תרנגולת מבחינת היכולת שלהם להחזיר את העובדים.
רועי כהן: לכן אני דורש, קודם כל תייצרו להם ודאות העסקה.
רועי כהן: גם אם קורית החמרה, המדינה נכנסת לנעליים שלהם.
רועי כהן: לא מוציאים אותם עוד פעם לחל"ת אלא אתה תמשיך להעסיק אותם.
רועי כהן: אתה החזרת אותם לעבודה, כרגע יש לך רציפות העסקה לפחות לשנה האחרונה.
רועי כהן: אם נצטרך לסגור לך את העסק ניקח אחריות וניתן לך את התשלום עבור אותם עובדים.
רועי כהן: אלה הפעולות שאתה צריך להעלות היום כיו"ר ועדת הביקורת ולאתגר את המערכות שיתנו ודאות העסקה לאנשים שרוצים להחזיר את המובטלים.
רועי כהן: עצמאי שרוצה לקבל הכשרה לא זכאי בכלל, לא פתחו את האפיק הזה עבורו.
רועי כהן: לכן אני קורא לחברי הכנסת בואו תעזרו לנו לעזור לציבור העצמאים שמשוועים כרגע כן לחזור למעגל העבודה.
רועי כהן: אתמול קיימנו ישיבה אצל שר העבודה והרווחה והציפו קהלים שלמים שיש דרישה למקומות, אם זה במוסכים, אם זה בענף מיזוג אוויר, אם זה בענף התעשייה והמלאכה.
רועי כהן: הם משוועים לידיים עובדות אבל אין מי שיכשיר כדי שייכנסו לשם אותם עובדים.
רועי כהן: אמרו לי שהעצמאים לא זכאים.
רועי כהן: בואו נפתור את הבעיה הזאת ונוכל לייצר מציאות אחרת עבור ציבור העצמאים.
רועי כהן: תודה רבה.
עפר שלח: בשלב המוקדם הזה אני רוצה להעלות את אביעד שוורץ, רפרנט תעסוקה באגף תקציבים.
עפר שלח: הסוגייה של חל"ת מול סבסוד תעסוקה עולה מתחילת המשבר וביתר שאת עולה בחודשים האחרונים כשנהיה ברור שהמשבר התעסוקתי הוא משבר לשנים.
עפר שלח: אתה יכול לסכם את עמדת האוצר בהקשר הזה?
אביעד שוורץ: אני אנסה להציג את העמדה.
אביעד שוורץ: אני לא יודע להגיד שזאת עמדת האוצר.
אביעד שוורץ: יש דיונים של ועדת היגוי בין משרדית לתחום התעסוקה שדנה בדיוק בנושא התמריצים לטווח הקרוב.
אביעד שוורץ: אנחנו נמצאים בשלבי דיון סופיים ובקרוב תפרסם תוצאות.
אביעד שוורץ: אני כן אגע בסוגיות.
אביעד שוורץ: אתחיל מזה שהמשבר הזה שונה ממשברים קודמים בהרבה מובנים.
אביעד שוורץ: המובן היותר משמעותי הוא שיש הבדל בין משבר שנוצר מירידת ביקושים לבין משבר שרובו נוצר מהטלת מגבלות של הממשלה.
אביעד שוורץ: כשהממשלה הטילה סגר או מגבלות אחרות, העסקים לא יכלו לפעול ולא היתה להם אפשרות לפעול כי הממשלה אמרה להם לסגור.
אביעד שוורץ: במצב הזה, דווקא הפתרון של החל"ת הוא פתרון טוב כי הוא אומר למעסיק, אתה מפחית עלויות העסקה מעכשיו לעכשיו.
אביעד שוורץ: מהיום למחר בבוקר הורדת את עלויות ההעסקה שלך לאפס.
אביעד שוורץ: אתה לא משלם 20%, 30% או 50% אלא אתה משלם 0%.
אביעד שוורץ: במיוחד במצב שבו המעסיק לא יכול להעסיק את העובדים כי אין פעילות, זה פתרון שנותן מענה טוב לתקופה הזאת.
אביעד שוורץ: הוא לא מנתק את יחסי עובד ומעביד.
אביעד שוורץ: אנחנו גם רואים את זה בנתונים.
אביעד שוורץ: חלק גדול מאותם אנשים שיצאו לחל"ת כבר חזרו לשוק העבודה וניתן פה מענה טוב לנושא הזה.
עפר שלח: טוב, אבל קצר טווח.
עפר שלח: כשאתם מאריכים את החל"ת בשנה אתם הופכים אותו לארוך טווח ואז אנחנו נתקלים בתופעות שהזכירו חלק מהמדברים לפניך.
עפר שלח: למשל, שהחל"ת נותן לאדם ביטחון והוא מרגיש חוסר ביטחון לוותר עליו וללכת לצורת תעסוקה כזאת או אחרת.
עפר שלח: אתם בעצם יוצרים בחל"ת ארוך טווח איזה סוג של תמריץ שלילי הן להסבה מקצועית והן לחזרה לשוק העבודה.
עפר שלח: שוב, אני לא שם את זה באופן מוחלט אלא אל מול האלטרנטיבה של סבסוד העסקה.
אביעד שוורץ: קודם כל, זה נכון.
אביעד שוורץ: לדמי אבטלה יש גם תמריץ שלילי לתעסוקה כי הוא אומר לאנשים שגם אם הם נשארים בבית אתה מקבל אחוז מהשכר שלך.
אביעד שוורץ: ככל שהשכר יותר נמוך האחוז של דמי אבטלה מהשכר הוא יותר גבוה.
אביעד שוורץ: לכן באמת זה יוצר תמריץ שלילי.
אביעד שוורץ: רואים עדויות של מעסיקים לנושא הזה.
אביעד שוורץ: הם מנסים לגייס עובדים או להחזיר עובדים ובאמת עקב האפשרות לקבל דמי אבטלה זה נעשה גם יותר מאתגר.
אביעד שוורץ: השאלה האם לתת הרבה יותר כסף בצד השני זה הפתרון?
אביעד שוורץ: זאת שאלה אחרת.
אביעד שוורץ: אנחנו באמת חשבנו שנכון לשים איזה סייגים לנושא החל"ת, משהו שבאמת יאזן טיפה את התמריץ השלילי לתעסוקה.
אביעד שוורץ: זה באמת גם משהו שאנחנו דנים בו עכשיו בוועדה.
אביעד שוורץ: אחד מהדברים שעלו זה אפשרות למענק לעובדים בשכר נמוך.
אביעד שוורץ: קיים בביטוח הלאומי מנגנון מסורבל שגם הם רוצים לטייב אותו, שבעצם רוצים לאפשר לעובד שפוטר ועכשיו מקבל דמי אבטלה, להיכנס אצל מעסיק אחר גם אם זה בשכר יותר נמוך ועדיין לקבל איזה מענק משלים.
עפר שלח: יש מנגנון של מס הכנסה שלילי.
אביעד שוורץ: זה שני מנגנונים שונים.
אביעד שוורץ: יש מס הכנסה שלילי שניתן לעובד עצמו.
אביעד שוורץ: בנוסף, יש משהו שהוא תחליף לדמי אבטלה שניתנים.
אביעד שוורץ: זה נקרא מענק לעובד בשכר נמוך והוא בעצם מאזן את היציאה הזאת.
אביעד שוורץ: הוא לא מפסיק לקבל לגמרי דמי אבטלה אם הוא עובד בשכר נמוך.
אביעד שוורץ: היום, למשל, אם דמי האבטלה הם 5,000 שקלים והוא ימצא עבודה שהשכר שלו יהיה 5,000, זה ייצא אותו דבר.
אביעד שוורץ: המענק הזה בא לתת את ההפרש הזה.
אביעד שוורץ: רוצה להגיד שאנחנו יודעים שאתה עובד עכשיו בשכר נמוך וזה לא ישתלם לך אז ניתן לך איזה מענק.
אביעד שוורץ: בהקשר הזה זה דומה למס הכנסה שלילי.
אביעד שוורץ: הוא יקבל לתקופה מגבלות של כמה חודשים שתפצה עד שימצא עבודה במשרה מלאה ובשכר גבוה יותר.
אביעד שוורץ: בדרך כלל, בעולם רגיל, דמי האבטלה היו מוגבלים ואז זה היה נותן בעצם אפשרות להאריך עוד קצת את התקופה הזאת.
עפר שלח: מה היום הכלי העיקרי שאתם רואים ומתכוונים להשתמש בו כדי להחזיר כמה שיותר אנשים לתעסוקה בטווח הקצר והבינוני?
אביעד שוורץ: מצד אחד, השקענו באיזה רשת ביטחון לשכירים ועצמאים והמטרה עכשיו היא באמת ליצור את התמריצים לצד השני באמצעות המענק שהזכרתי.
אביעד שוורץ: לבדוק האם יש עוד מקומות שבהם יש לתמרץ.
אביעד שוורץ: יש במקביל גם את המענק לעידוד תעסוקה.
אביעד שוורץ: עכשיו אנחנו אמורים להתחיל לראות את הביטוי שלו.
אביעד שוורץ: ברגע שכל התהליכים בשירות התעסוקה יושלמו, חיבור לחברות, חילול שכר ודברים כאלה שיקלו על הגשת הבקשה ויפשטו אותה עוד יותר.
אביעד שוורץ: זה בעצם נותן סבסוד שכר למעסיקים שמחזירים עובדים.
אביעד שוורץ: עכשיו אני רוצה לקלוט עובד או להחזיר עובד, אני מקבל כמעט 2,000 שקלים לחודש עבור העסקה שלו, שזה סבסוד שכר משמעותי ונועד לתמרץ.
אביעד שוורץ: לגבי כלים נוספים, ועדת ההיגוי עכשיו יושבת על זה.
אביעד שוורץ: אני מעריך שתוך שבוע וחצי שבועיים נוכל לצאת החוצה עם תכניות לתקופה הקרובה.
אביעד שוורץ: חלק מזה זה גם כל עולם ההכשרה המקצועית לטובת עובדים שצריכים לעשות איזה שינוי והסבה.
אביעד שוורץ: אני אתקן גם את מה שרועי כהן אמר לגבי עצמאים.
אביעד שוורץ: אין מניעה לעצמאים להיכנס להכשרה מקצועית.
אביעד שוורץ: כאשר האגף להכשרה מקצועית פותח קורס הכשרה מתוקצב הוא לא שואל את האדם אם היה עצמאי.
אביעד שוורץ: ממש לא.
אביעד שוורץ: זה פתוח לכל מי שרוצה ולכל מי שמחוסר עבודה.
אביעד שוורץ: בשונה מביטוח לאומי, זה לא רק מי שמקבל דמי אבטלה אלא כל אחד יכול להירשם כדורש עבודה בשירות התעסוקה ולקבל את השירות שם.
אביעד שוורץ: אין שם שום הבדלה אם הוא מקבל דמי אבטלה או לא.
עפר שלח: חגי אדרי, התאחדות התעשיינים.
עפר שלח: אני מניח שאתם מרכזים גם את הביקושים וגם מבינים את המצב התעסוקתי של החברים בהתאחדות התעשיינים.
עפר שלח: אתה יכול להגיד לנו איזה סדר גודל של ביקושים קיימים היום אצל החברים בהתאחדות התעשיינים, שאם תימצא הכשרה מקצועית ראויה ושירות השמה ראוי, יוכלו להחזיר אנשים למעגל העבודה?
חגי אדרי: בתעשייה אנחנו רואים שני מקרים.
חגי אדרי: יש צד אחד של תעשייה ששמרה על העובדים שלה עד היום.
חגי אדרי: אין מה לעשות, יש פגיעה בביקושים בשוק גם בישראל וגם בשוק העולמי וזה תהליך שלוקח זמן עד שהשווקים האלה יתעוררו.
חגי אדרי: יש צד אחד של עובדים קיימים בתעשייה שמצמצמים פעילות וככל שהזמן מתקדם כנראה יהיה צורך להוציא אותם לחל"ת, לחופשה כזאת או אחרת או פיטורים.
חגי אדרי: מצד שני, אנחנו כן רואים ביקוש של כמה אלפי עובדים בתעשייה לעובדים בתחומים מסוימים.
חגי אדרי: בערב המשבר היינו על 10,000 עובדים וכיום אנחנו מדברים בערך על 6,000-7,000 עובדים שנדרשים בתעשייה שצריכים הכשרות.
חגי אדרי: מבחינתנו, הפתרון הוא כול.
חגי אדרי: אנחנו באמת מרגישים בצורך ממשי בקיום איזה מנגנון כמו המודל הגרמני או מנגנון אחר של תעסוקה חלקית שמאפשר הפחתת משרה לעובד בשביל להשאיר אותו ולצלוח את המשבר הזה.
חגי אדרי: זה אידיאלי מבחינת כולם.
חגי אדרי: המעסיק שומר את העובד שלו והעובד נשאר עם מקום עבודה ולטווח ארוך הוא יחזור להיקפי העבודה שהיו לו.
חגי אדרי: מצד שני, אנחנו מדברים על מערכת של הכשרות מאוד רצינית שצריכה לקום פה ושיודעת לעבוד בצורה מהירה בלי בירוקרטיה.
חגי אדרי: אנחנו מדברים על מאות אלפי מובטלים היום.
חגי אדרי: לפחות כמה עשרות אלפים בשנה שנתיים הבאות יכולים להיכנס לתחומי התעשייה וגם לתחומי המסחר.
חגי אדרי: הפער מבחינתנו הוא שההכשרות לוקחות זמן והבירוקרטיה עד שהדברים זזים ועד שמסדרים את הדברים בין דורשי העבודה ולמעסיקים אנחנו מבזבזים זמן יקר.
חגי אדרי: מצד שני, צריך לקדם את זה כמה שיותר מהר ולא להמשיך בדיונים שיימשכו חודשים ארוכים וישאירו אותנו עם מפעלים שלא יהיו להם את העובדים והם ייאלצו לצמצם עוד יותר ועם עובדים שיישארו בבית.
חגי אדרי: מבחינתנו הפתרון הוא כפול.
חגי אדרי: אחד, מנגנון להעסקה חלקית ושניים, מנגנון מהיר להכשרות מקצועיות שיכולים לעשות השמות מיידיות עם הכשרה תוך כדי עבודה.
עפר שלח: להבנתכם, אם לא יהיה מנגנון של סבסוד שכר כזה או אחר, המודל הגרמני או משהו אחר, כמה אנשים נוספים להערכתך ייפלטו ממעגל העבודה בזמן הקרוב ובחודשים הקרובים?
חגי אדרי: אנחנו מעריכים שאם לא יהיה מנגנון של העסקה חלקית ומנגנון שמשפה ומפצה את המפעלים על הנזקים שלהם ואת אלה ששימרו את העובדים, אנחנו מעריכים שככל שהמצב הבריאותי יימשך אנחנו נראה עוד עשרות אלפי עובדים שייפלטו מהתעשייה.
חגי אדרי: אין לי את הנתונים המדויקים אבל לפני חודש חודשיים דיברנו על 30,000-40,000.
חגי אדרי: צריך לזכור שחלק גדול מהעובדים שכבר יצאו והתחילו לחזור, גם המגמה הזאת נעצרה.
חגי אדרי: היו 80,000 עובדים בתעשייה בחל"ת, התחילו להחזיר אותם באופן הדרגתי והמגמה הזאת נעצרה.
חגי אדרי: אם אנחנו רוצים לראות אותם חוזרים, אנחנו חייבים את המנגנונים האלה.
חגי אדרי: אם לא, מדובר בעוד 50,000 איש שיישארו בבית.
עפר שלח: זה נכון שביולי, למשל, בסופו של דבר יותר אנשים איבדו את מקום עבודתם מאז שחזרו לעבוד?
חגי אדרי: אני לא יודע להגיד לך על זה בתעשייה לגבי יולי.
חגי אדרי: אני יכול להגיד שביולי כמעט לא חזרו עובדים לענפי התעשייה.
חגי אדרי: ביוני חזרו קצת אבל ביולי המגמה מתהפכת.
חגי אדרי: אין לי נתונים אז אני לא רוצה לומר באופן חד משמעי.
עפר שלח: אני חושב שפורסמו נתונים שמאששים את מה שאתה אומר.
עפר שלח: רוית גרוס, מנכ"לית התאחדות בעלי המלאכה והתעשייה, בבקשה.
עפר שלח: אני מניח ששמעת את הדברים שנאמרו.
עפר שלח: דווקא בענפים שצוין שיש בהם ביקוש מסוים, לדעתי זה ענפים שנופלים תחתיכם.
עפר שלח: האם את יכולה להאיר את עינינו בנתונים?
רוית גרוס: אני מצטרפת למה שחגי אומר, שגם בהתאחדות המלאכה והתעשייה אנחנו מייצגים עסקים יצרניים קטנים, כאלה שמעסיקים עד 20 עובדים.
רוית גרוס: גם אצלנו רוב העסקים בעצם המשיכו להעסיק את העובדים בכל המשבר הזה ושמרו עליהם.
רוית גרוס: יש הרבה בעלי עסקים שבעצמם לא משכו משכורת כדי לאפשר לעובדים להמשיך לעבוד.
רוית גרוס: למרות זאת עדיין חסר לנו כוח אדם.
רוית גרוס: רציתי לדבר על נושא ההכשרות הטכנולוגיות ועל הכשלים שקורים אצלנו בתעשייה הקטנה.
רוית גרוס: בתעשייה הקטנה קשה לנו לקבל את העובדים האלה כי בשונה מחברות גדולות שמנהלות מחלקות משאבי אנוש שהם בקשר עם כל המכללות וגופי ההכשרה, העסקים שלנו הרבה פעמים מדובר באדם אחד שמנהל את העסק.
רוית גרוס: אין לו את האפשרות והזמן הפנוי להתעסק עם הדבר הזה.
רוית גרוס: נוצר מצב שלמעשה אין להם את האפשרות בכלל לגייס את העובדים האלה.
רוית גרוס: אם הם מגיעים לאפשרות לגייס את העובדים האלה, נשאר שם עובד אחד כאשר רוב הבוגרים של ההכשרות האלה הולכים למפעלים הגדולים.
רוית גרוס: זאת בעיה אחת שאני חושבת שצריך לטפל בה, דהיינו, שלעסקים קטנים תהיה איזו פונקציה של השמה.
רוית גרוס: דבר שני זה כל הנושא של ההכשרה התוך מפעלית.
רוית גרוס: בעסק קטן זה דבר שיכול להיות בעיה.
רוית גרוס: עסק של לו 5-10 עובדים, ברגע שיש לו חניכות במפעל עצמו, זה אומר שלוקחים את אחד העובדים הכי מנוסים או בעל המפעל עצמו שבעצם יוצא מהתפקיד שלו.
רוית גרוס: הוא משבית מכונה כדי ללמד את אותו עובד.
רוית גרוס: לבעלי המפעלים אין בעיה עם הסיפור הזה אבל התגמול שמקבלים עבור החניכות הוא מאוד נמוך.
רוית גרוס: גם פה, לדעתי, כן צריך לפעול ולגרום לזה שהתגמול שהמפעלים הקטנים מקבלים עבור ההכשרה, שהם יוכלו לקבל שיפוי טיפה יותר גבוה.
רוית גרוס: כרגע זה עומד על משהו כמו 40% ואפילו פחות מזה.
רוית גרוס: אני חושבת שבנושא הזה ההכשרה התוך מפעלית בעסקים הקטנים היא שונה ממפעלים גדולים וצריך לקחת בחשבון את הדבר הזה.
עפר שלח: את מדברת על זה שכמו שהמדינה נותנת שובר לקורס היא תיתן שובר להכשרה תוך מפעלית.
עפר שלח: היא תסבסד עבור המפעל את העובדה שצריך לקחת אדם מנוסה שיכשיר ושלוקח זמן עד שהאדם החדש מתחיל לתת תפוקה שהיא ראויה למשכורת.
רוית גרוס: נכון.
רוית גרוס: במצב היום בעל מפעל מקבל 9,000 שקלים לחניכות של 400 שעות.
רוית גרוס: מתוכם 7,000 שקלים הולכים לכיסוי המשכורת.
רוית גרוס: מי שמשלם את המשכורת בחניכות זה בעל המפעל.
רוית גרוס: חשוב לעשות את החניכות וחשוב שתהיה העבודה בשטח, אבל אני חושבת שהמדינה צריכה להשתתף יותר בתקציב בתגמול בעסקים הקטנים כי זה משהו שהוא קשה מבחינתם.
רוית גרוס: חשוב לי לומר דבר נוסף לגבי הגדרת הביקושים.
רוית גרוס: זה טוב מאוד מענקי עידוד לתעסוקה, אבל מנקודת מבטם של המפעלים הקטנים, ההוצאה על שכר עובדים זאת אחת ההוצאות הכי גבוהות שיש במפעל.
רוית גרוס: מעסיק לא יקלוט עובדים אם הוא לא יודע שיש ביקושים והזמנות.
רוית גרוס: לכן אנחנו פועלים בכל התחום הזה במלוא המרץ לגרום לזה שבכל מה שקשור לרכש ממשלתי, המדינה תעביר את העבודה למפעלים בישראל, מפעלים כחול לבן.
רוית גרוס: רכש ממשלתי לא צריך להיות בחו"ל.
רוית גרוס: הוא צריך להיות כאן בארץ ובדגש על המפעלים הקטנים.
רוית גרוס: לפחות שיעשו איזו מכסה או איזו הקצאה למפעלים קטנים.
רוית גרוס: ברגע שיש ביקושים ויש הזמנות אז יש אינטרס לבעלי העסקים הקטנים לקלוט עוד ועוד עובדים.
רוית גרוס: זה פשוט ביחס ישר, ככל שיש יותר עבודה אז כמובן הם צריכים את העובדים.
רוית גרוס: מענק כזה או אחר לא יגרום לבעל עסק לקלוט עובד אם הוא לא יודע שיש לו צפי של הזמנות.
רוית גרוס: לכן בתקופת הקורונה חשוב שרכש ממשלתי ייעשה בארץ.
רוית גרוס: צה"ל לא יקנה מדים מסין אלא יקנה את המדים ממפעל בישראל.
רוית גרוס: מה יותר טוב מזה?
רוית גרוס: זה בעצם משמר את העובדים שלנו כאן.
רוית גרוס: אז הדגש הוא על כחול לבן מעסק לבן.
עפר שלח: תודה רבה, הדברים ברורים לגמרי.
עפר שלח: אבקש להעלות את המוסד לביטוח לאומי.
עפר שלח: דבורה בדר נמצאת?
דבורה בדר: האמת היא שהנושא כשלעצמו הוא מאוד מעניין.
דבורה בדר: שמעתי את החלק הראשון שנגע מעט בהבטחת הכנסה ואז זה עבר למה שקורה לנו היום בעקבות המשבר של הקורונה והמשבר במשק.
דבורה בדר: אין לי מה להוסיף.
דבורה בדר: חבל שלא הגיע דווקא מנהל אגף אבטלה שאולי היה יכול להעשיר אתכם קצת יותר איך הביטוח הלאומי רואה את הנושא הזה.
דבורה בדר: הנושא של הבטחת הכנסה הוא נישה מאוד קטנה אבל כן חשוב שתדעו שבמסגרת חוק הבטחת הכנסה אפשר שמישהו יימצא בהכשרה ואם אין לו זכאות לאבטלה אז הוא יקבל הבטחת הכנסה.
דבורה בדר: בואו לא נשכח שהקצבאות של הבטחת הכנסה הן נמוכות.
דבורה בדר: חוץ מלהגיד לעג לרש, אין לי מה להגיד חוץ מזה.
דבורה בדר: לאור מה שהמשפחות האלה עוברות, אני לא יודעת אם זה בדיוק הפתרון שלהם.
דבורה בדר: זה אולי יכול להיות נישה קטנה אבל להגיד שזה המוטו שצריך להיות?
דבורה בדר: אחרי שדיבר כאן נציג התאחדות התעשיינים והעצמאים והעסקים הקטנים, לצערי אין לי במה להעשיר אתכם.
דבורה בדר: אולי עוזר של המנכ"ל יצליח להתחבר.
דבורה בדר: תוך כדי השיחה ניסיתי להיות בקשר איתם כדי שיצטרף נציג נוסף מהביטוח הלאומי שהוא בר סמכא בפרט לתקופה הזאת.
עפר שלח: ננסה להעלות את מנהל אגף אבטלה.
עפר שלח: אביעד שוורץ ממשרד האוצר.
אוריאל בוסו: אני אשמח לקבל תשובה על הדברים שהעליתי, לאן פנינו מועדות.
עפר שלח: אביעד, אתה יכול לתת לנו איזה לוח זמנים להחלטות על משהו?
עפר שלח: התמונה שמצטיירת היא שבתחום התעסוקה אנחנו צריכים משהו מאג'ורי.
עפר שלח: ברור התרופה הכי טובה יהיה שהעולם יחזור לתפקד בצורה יותר טובה.
עפר שלח: אני אומר העולם, כי המשק הישראלי הוא ממילא משק מוטה ייצא.
עפר שלח: הביקושים יביאו לזה שמפעלים או עסקים יחזרו לעבוד והם יצטרכו עובדים וכל הגלגלים הכלכליים יתחילו לנוע.
עפר שלח: אתה יכול להגיד לנו אם יש באופק תכנית גדולה של האוצר?
עפר שלח: למשל, לתחום המחיה הבסיסית, להבטיח שלאנשים שיהיה להם כסף בבנק.
עפר שלח: אפשר לנהל עליהם ויכוחים אבל לפחות קיימות.
עפר שלח: תכנית גדולה ליצירת ביקושים, ליצירת צמיחה, להחזרת אנשים למעגל העבודה.
אביעד שוורץ: וועדת היגוי הבין-משרדית, יחד עם זרוע העבודה, עם משרד הכלכלה, עם הביטוח הלאומי ובנק ישראל, זה בדיוק המוקד של עבודת הוועדה.
אביעד שוורץ: נראה לי באמת שהדבר העיקרי עכשיו הוא כפי שאמרת.
אביעד שוורץ: אם לא יוטלו מגבלות והכול יחזור, זאת כבר תהיה התקדמות משמעותית שכנראה תביא לתוצאה הכי טובה גם בשוק העבודה.
אביעד שוורץ: מעבר לזה, זה ליצור את ההתאמות ככל שאפשר.
אביעד שוורץ: זה אומר, עבודה על התמריצים ולנסות להבין איפה יש תמריצים שליליים לצאת לעבוד ולפתור אותם.
אביעד שוורץ: מצד שני, לעודד את התמריצים החיוביים.
אביעד שוורץ: חלק מהדברים כבר נעשו וחלקם זה באמת עולם ההכשרות המקצועיות הרחב, דהיינו, משוברים להכשרות מתוקצבות, להכשרות בשיתוף מעסיקים.
אביעד שוורץ: אלה הפעולות שנעשות וזאת העבודה.
אביעד שוורץ: יחד עם שירות התעסוקה והרחבת השירותים שלהם, מעבר לשירותים מקוונים ודיגיטליים, כל התוכניות נעשות יחד עם הגופים השונים לטובת הנושא הזה.
אביעד שוורץ: באופן כללי, קידום מערך ההכשרות המקצועיות, אפילו גם בתחומי ההשכלה הגבוהה הרחבה של תחומים נדרשים.
אביעד שוורץ: כל הנושאים האלה נידונים עכשיו בוועדה.
אביעד שוורץ: כמו שאמרתי, בטווח זמן הקרוב יצאו המסקנות ושם יהיו הדברים.
אביעד שוורץ: גם להכשרה המקצועית יינתן בוסט מאוד משמעותי.
אביעד שוורץ: מן הסתם לא הכול יהיה הרגע אלא זה תהליך שילווה אותנו בחודשים הקרובים.
אביעד שוורץ: צריך למצוא התאמה כל הזמן לשוק העבודה ומציאת המשרות החדשות יחד עם הגופים הרלוונטיים.
אביעד שוורץ: זאת התוכנית שתיבנה ואני מעריך שתוצג בשבועיים הקרובים.