GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: אני מבקש מראשי הרשויות שנדבר אתם להתייחס כמובן גם למצוקה ולצרכים שלהם בזמן הזה, וגם האם הם מסתייעים ובמה במשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל.
עפר שלח: ערן דורון, האם אתה יכול לתאר לנו את השפעת משבר הקורונה על המצב הכלכלי של המועצה ומי ואיך מהגורמים הממשלתיים מסייע לך בהתמודדות אתו?
ערן דורון: אני לא אפתח את כל הדבר הזה כי אני מבין שההתמקדות היא בעיקר בממשק מול המשרד לפיתוח הנגב והגליל, אבל אני חושב שהעניין הוא לא רק הקורונה אלא בהיעדר תקציב מדינה מאושר.
עפר שלח: תפתח, תפתח.
ערן דורון: זה הדבר שממנו נגזרים כל הדברים, למשל תקציבי מרכזי צעירים, מרכזי "קליקה".
ערן דורון: אני רואה את דרור סורוקה פה, הוא בוודאי יידע להרחיב על זה.
ערן דורון: בסופו של דבר, חלק לא מבוטל מהפעולות התוספתיות שהיו נגזרת של תקציב המדינה לא מתקיימות ולכן נאלצנו לצמצם פעילויות – ורמת נגב זו לא מועצה מסכנה.
ערן דורון: זו לא מועצה במשבר.
ערן דורון: הכול בסופו של דבר ממשיך, אבל עדיין, התחייבנו לפעולות, התחייבנו למשרות, התחייבנו על בסיס תקציב שהיה אמור להגיע מאותם משרדים.
ערן דורון: ברגע שתקציב המדינה לא אושר, ואנחנו היינו עם תקווה גדולה שבעקבות הקמת הממשלה – שאני יודע שיושב-ראש הוועדה מאוד תומך בה – יהיה תקציב מדינה ונוכל לחזור לשגרת פעילות כפי שנדרש וצריך.
ערן דורון: אני אתן את מרכזי הצעירים רק כדוגמה.
ערן דורון: מרכזי הצעירים בכל המרחב בנגב ובגליל, וכנראה גם במקומות אחרים, באמת פועלים על מנת לאפשר השכלה, תעסוקה, התיישבות, לאותם אלפי צעירים שנמצאים אצלנו או יזמים.
ערן דורון: היום, כתוצאה מכך שתקציב המדינה לא אושר, הפעילות נפגעה בצורה די דרמטית.
ערן דורון: אני חושב שזו דוגמה להרבה מאוד פעילויות שנפסקו.
ערן דורון: אני חייב להגיד שלה
ערן דורון: בנתי משרד נגב-גליל היה מאוד רוצה לממש את הדירקטיבה שלו ולהמשיך לתמוך, רק שכרגע, בהיעדר תקציב מדינה, זה המצב.
עפר שלח: איזה גודל של בור זה יוצר אצלך בתקציב?
ערן דורון: מדובר על מאות-אלפי שקלים.
עפר שלח: האם אתה מקבל איזשהו סיוע בשביל להתגבר על זה, או שפשוט אומרים: חכה, יהיה תקציב חד-שנתי, דו-שנתי, והכסף יגיע?
ערן דורון: בדיוק כך.
ערן דורון: בהיעדר תקציב כל משרדי הממשלה, מנגב-גליל, שיכון, חקלאות, באמת בצורה רוחבית, לא יכולים לפעול, אלא אם כן אלה דברים שהיו כבר בבסיס התקציב ב-1 חלקי 12.
ערן דורון: אפילו תנועות נוער, כמובן משרד החינוך.
ערן דורון: כולם דיברו על פרויקט היל"ה, קרן קרב, אלה דוגמאות חיות ויש עוד אינספור דוגמאות.
ערן דורון: אני אתן דוגמה מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי בראשות השר אקוניס, הוא כבר כשנה וחצי לא הוציא את הקול הקורא של פעילות ביישובי פתחת ניצנה, בחבל אילות, בערבה התיכונה או במטה אשר.
ערן דורון: הפעילות לא יכולה להתקיים כי הדבר הכי בסיסי, הקול הקורא, לא יוצא.
ערן דורון: כנ"ל במשרד לשוויון חברתי ומשרדים אחרים.
עפר שלח: ברגיל, איזה סיוע, באיזה תחומים ובאיזה היקף אתה מקבל מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל?
ערן דורון: הסיוע בדרך כלל הוא נגזרת של הסוציו-אקונומי.
ערן דורון: רמת נגב זו מועצה שהיא בסוציו-אקונומי 6.
ערן דורון: היינו 5, הידרדרנו ל-6 לצערי – "הידרדרנו" זה אומר שאנחנו מקבלים פחות.
ערן דורון: על פי הקולות הקוראים, אם זה בתרבות או בתמיכה במיזמים כלשהם, בסוף אתה מקבל כפונקציה של הסוציו-אקונומי שלך, אלא אם כן יש החלטות ממשלה ייעודיות, כמו שיש למגזר הבדואי או למגזרים אחרים שקיבלו, ליישובים ספציפיים.
ערן דורון: אם ניקח את המשרד לשירותים חברתיים, בסוציו-אקונומי 5 אתה מקבל תמיכה של 75% מהממשלה, כשאתה יורד או עולה ל-6 – תלוי איך אתה רואה את זה – אתה מקבל 70% וככל שאתה עולה בסוציו-אקונומי אתה תקבל פחות תמיכה.
ערן דורון: זה העניין של תקצוב דיפרנציאלי, שיש בזה שכל אבל דבר ראשון צריך לקבל את מה שאתה צריך לקבל.
עפר שלח: כמה קיבלת מהמשרד הזה ב-2019?
ערן דורון: אני לא זוכר, אני מתנצל, אולי דרור יידע לתת את התשובה.
ערן דורון: בדרך כלל מדובר, במועצה כמו רמת נגב, בתקציבי הפעלה שוטפים של מאות-אלפי שקלים.
ערן דורון: אם מדובר פה על פרויקטים זה כבר מגיע למיליוני שקלים.
ערן דורון: אני שוב חייב להגיד שבתחושתי בעבודה מול הפקידות הבכירה במשרדים, גם הדרג הפוליטי מאוד רוצה לממש את העבודה שלו, רק שבהיעדר תקציב זה לא מתכנס.
אוריאל בוסו: בשביל הדיון שלשמו התכנסנו הייתי רוצה לדעת האם אתה מרגיש שהמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל נותן לך את המענה שלשמו אתה פונה, מסייע לך לצמצום פערים, שלשם כך הוא הוקם?
אוריאל בוסו: אנחנו רוצים לדעת בנוגע למה שמוצג בדוח האם המשרד מקיים את ייעודו ואיך שיתוף הפעולה שלך אתו.
ערן דורון: מאחר שהיום מדינת ישראל עובדת בשיטה של מכסחת דשא, קולות קוראים שכל מי שעומד בקריטריונים יקבל או לא – כמובן בהנחה שהוא מילא את זה כמו שצריך – אז אין בעיה במקרה הזה.
ערן דורון: היום, מאחר שהם לא מסוגלים להוציא קולות קוראים, אז זה פשוט לא קורה; או שפרויקטים נתקעו או שהם פשוט לא קורים.
ערן דורון: לגבי הזרוע הביצועית של המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, שזו הרשות לפיתוח הנגב או הרשות לפיתוח הגליל, גם שם הסוציו-אקונומי עובד.
ערן דורון: שם אני חושב שיש יותר בעיות כי לצערי רשויות כמוני לא מתוקצבות.
ערן דורון: נגיד, לרשות לפיתוח הנגב יש תקציב של 82 מיליון שקל, חלק גדול זה החלטות ממשלה לעלה נגב וכל מיני דברים, אבל מ-82 מיליון שקלים לצערי אנחנו לא זוכים כמעט לשום תמיכה.
ערן דורון: הצלחנו עכשיו להוציא משהו לתחום התיירות.
ערן דורון: אתם, אגב, מוזמנים לבוא למדבר המדהים הזה בלילות האלה.
סעיד אלחרומי: ערן, צריך להבדיל בין המשרד לפיתוח המגב והגליל והפרויקטים שהוא מוביל לבין הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל.
סעיד אלחרומי: אנחנו דנים בדוח של מבקר המדינה לגבי שתי הרשויות האלה, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל, וממשק היחסים בינן לבין המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
סעיד אלחרומי: אנחנו לא דנים כאן על המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
סעיד אלחרומי: צריך להבהיר את הנקודה.
ערן דורון: אני מבין ולכן עשיתי את ההסתייגות הזו, כי אין לי שום בעיות עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ברמה השוטפת.
ערן דורון: להפך, אנחנו נעזרים מאוד.
ערן דורון: הרשות לפיתוח הנגב, לצערי, מבחינתי כראש רשות בנגב – אמרתי למנכ"ל הרשות לפיתוח הנגב, משה מור יוסף, שראוי ועושה עבודה טובה, שיקרא לזה "הרשות לפיתוח הנגב חוץ מרמת נגב", כי באמת לא הרגשנו שאנחנו זוכים לקבל איזשהן תמיכות מתוך תקציב של 82 מיליון שקל ואני לא חושב שיש סיבה שתושבי רמת נגב יופלו לרעה.
ערן דורון: הם לא צריכים להיות מועדפים לטובה אבל הם בטח לא צריכים להיות מופלים לרעה מתקציב כל כך גדול.
ערן דורון: כמובן שיש תמיד הסברים: זו החלטת ממשלה, פה אתה לא בסוציו-אקונומי, אבל דווקא הרשות לפיתוח הנגב, שכל תפקידה ותכליתה לתמוך ברשויות ובפעילויות בנגב, מבחינתי לא עושה את עבודתה בהיבט הזה עבור תושבי רמת נגב.
ערן דורון: אני מניח שיהיו ערים אחרות שיגידו שהם עושים עבודה מצוינת, רמת נגב לא נהנית מפעילות הרשות לפיתוח הנגב בצורה חד-משמעית.
סעיד אלחרומי: אתה חבר במועצת הרשות לפיתוח הנגב?
ערן דורון: כן, אני חבר.
עפר שלח: ערן, תודה.
עפר שלח: בני ביטון, שלום.
בני ביטון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת המכובדים, שמעתי את סוף דבריו של הקולגה שלי מרמת נגב, אני רוצה להגיד לך, בטוח שהוא יגיד שהוא לא מקבל הרבה כי שמוליק ז"ל היה יושב-ראש מינהלת הרשות לפיתוח הנגב.
בני ביטון: אני חושב שהרשות לפיתוח הנגב עושה עבודה יוצאת מן הכלל.
בני ביטון: אני ישבתי עם חברי וידידי ערן דורון ואמרתי לו שבתקציב 2021 אני הולך לבדוק את מה שהוא אומר.
בני ביטון: יכול להיות שהוא מעלה טענות שהרשות שלו לא קיבלה.
בני ביטון: העדיפות שלי הייתה – אני איש ליכוד – לתת יותר לרשויות הבדואיות ברשות לפיתוח הנגב, לעשות תיקון עיוותים.
בני ביטון: אם המועצות האזוריות – ואני מאמין לכל מילה שערן אמר כרגע – לא קיבלו מספיק כסף אנחנו נעשה תיקון ובתקציב 2021 ניתן להן.
בני ביטון: אני חושב שהרשות לפיתוח הנגב עושה עבודה – לא בגלל שאני היושב-ראש – יוצאת מן הכלל.
בני ביטון: המינהלת עובדת ואנחנו מתכללים אותה במספר תחומים שהגיעו לידי ביטוי: אחד, בנושא התיירות.
בני ביטון: ערן הולך להיות מופתע כרגע לשמוע שחלק מהכספים אני מעביר לאשכול הנגב המזרחי.
בני ביטון: אשכול הנגב המזרחי יתכלל את זה יחד עם רמת נגב, מצפה וערד, שהן הערים המרוחקות, שנושא התיירות חזק אצלן.
בני ביטון: להגיד "שתו לי, אכלו לי" וכו' זה לא מתאים לי ואני מכיר את ערן.
בני ביטון: אין לי את הנתונים והמספרים המדויקים.
בני ביטון: גם כשהייתי סגן ראש עיריית דימונה ושמוליק ז"ל היה יושב-ראש המינהלת לא באתי ואמרתי: דימונה קיבלה פחות או מישהו אחר קיבל פחות.
בני ביטון: אנחנו נשב במינהלת, אני אבקש מאדוני המנכ"ל להביא חתך - - -
עפר שלח: בני, אנחנו יורדים פה לרזולוציות שאני בטוח שהן חשובות אבל הן פחות מעניינו של הדיון הזה.
עפר שלח: אתך אני רוצה להתמקד בהשלכות משבר הקורונה על תפקוד עיריית דימונה.
עפר שלח: אני זוכר שהיית אצלי כשהייתי יו"ר ועדת קורונה והצגת את הדברים.
עפר שלח: איפה הדברים עומדים היום?
עפר שלח: למה אתה גם זקוק מהממשלה והכנסת?
בני ביטון: הייתי אצלך בוועדת הקורונה.
בני ביטון: אתמול נתתי הרצאה יחד עם חברי ועמיתי, יושב-ראש השלטון המקומי, בנושא הקורונה, נתתי דוגמה שדימונה הייתה עיר אדומה מספר 1 במדינת ישראל ודימונה ירדה מעיר אדומה לעיר ירוקה ואני עשיתי את זה.
בני ביטון: אמרתי להם שלא צריך סגר בדימונה ועובדה, תכללתי, עבדתי יחד עם הצבא והמשטרה, הקמתי את החמ"ל שלי באופן אישי.
בני ביטון: חברי וידידי, שנינו מצנחנים, אתה ב-202, אני ב-890, ששנינו יודעים את העבודה.
בני ביטון: הורדנו לגמרי.
בני ביטון: מה שאני צריך כרגע ממדינת ישראל הוא שהיא סוף סוף תעביר את הסמכויות אלינו.
בני ביטון: אנחנו יודעים לנהל את זה.
בני ביטון: אבל כשרוצים להעביר את הסמכויות תרשמו גם שיק וסעיף תקציבי לכל הדברים האלה.
בני ביטון: אנחנו יודעים איפה איצקוביץ' גר, איפה מסעודה גרה, אנחנו מרימים אליהם טלפונים.
בני ביטון: אנחנו עשינו פעולות לפני שממשלת ישראל והכנסת עשו.
בני ביטון: סגרנו את בתי הכנסת בדימונה, את העירייה, את בית הספר של החופש הגדול, סגרנו הכול, עשינו אכיפה, יצאנו בהסברה בנושא הזה, הגענו לכל מאומת ומאומת הביתה ולכל מבודד ומבודד הביתה.
בני ביטון: אני מבקש מהכנסת וממשלת ישראל – אמרתי את זה גם לראש הממשלה, גם לשר הבריאות וגם לראש המל"ל – תפתחו את הכיסים.
בני ביטון: אנחנו לא רוצים עודף כספים, אנחנו לא בכיינים, תנו לנו כדי שנוכל לתת את הכסף ישירות לאזרחים.
בני ביטון: לא סגרתי את בעלי העסקים שלי, את בעלי בתי הקפה שלי, השארתי את הכלכלה שלי פועלת.
בני ביטון: נכון שסגרתי את תחום התרבות.
בני ביטון: כתוצאה מכך שהתחלואה בדימונה ירדה התחלתי לפתוח את אירועי התרבות, את בית הספר של החופש הגדול – שהסתיים אמנם ביום חמישי – את עיריית דימונה, הכנסתי לבתי הכנסת 19 מתפללים וכמובן שעברנו חנות לחנות והעברנו אותה לתו הסגול.
עפר שלח: בני, אתה מתאר יפה את הצד הבריאותי, אני רוצה לשאול אותך על הצד הכלכלי.
עפר שלח: בכמה נפגעו הכנסות עיריית דימונה כתוצאה ממשבר הקורונה?
בני ביטון: שאלה מצוינת.
בני ביטון: עיריית דימונה נפגעה כמעט ב-10 מיליון שקלים ואני אסביר לכם איך.
בני ביטון: נכון שקיבלנו שיפוי ממשרד הפנים לגבי הארנונה אבל לא קיבלנו 100% אלא לפי תקציב הרבעון הראשון של 2018.
בני ביטון: אמר לי ידידי וחברי, ראש עיריית קריית שמונה, שעובד עם חשב מלווה – אני גם יושב-ראש פורום ערי הפיתוח – ב-2018 הייתה לי גבייה של 62%, היום הגעתי ל-92%, אז שימו לב לדלתא הזו.
בני ביטון: דבר נוסף שאתם לא שמים לב אליו, במיוחד בערי הפיתוח, הוא שחלק מהאנשים בשוטף לא משלמים ארנונה.
בני ביטון: אומרים: אנחנו לא נשלם.
בני ביטון: אם בן אדם יחשוב שקודם כל הוא צריך להוציא על האוכל שלו הוא יוציא על האוכל שלו, על הכלכלה שלו ועל הילדים שלו וישאיר את הרשויות בעדיפות אחרונה.
בני ביטון: בתקציב 2020 אני הולך להיפגע ב-10 מיליון שקל.
בני ביטון: עיריית דימונה היא עירייה חזקה, אני לא יודע איך היא תשרוד את זה, אני מקווה שהיא תשרוד את זה, אבל קריית שמונה לא תוכל לשרוד את זה, ירוחם לא תוכל לשרוד את זה, בית שאן לא תוכל לשרוד את זה ועוד הרבה רשויות בפורום ערי הפיתוח לא תוכלנה לשרוד את הפגיעה הזו בנושא הארנונה.
בני ביטון: יש לי שיח מצוין עם שר הפנים, אריה דרעי, ועם המנכ"ל, הם עושים עבודה יוצאת מן הכלל.
בני ביטון: אבל אני חושב שחברי הכנסת – וזה התפקיד שלך, יושב-ראש ועדת הביקורת, שאני לא מהמפלגה שלך אבל אני חושב שעשית עבודה יוצאת מן הכלל בוועדת קורונה – להגיד שיש לתת שיפוי לרשויות המקומיות בנושא הארנונה.
בני ביטון: דבר נוסף שאני רוצה להעלות, והעליתי אותו אתמול בתקשורת, הוא שיש לנו פגיעה של 1.4 מיליארד שקל בכל הפעולות שלא נחשבות בבסיס התקציב.
בני ביטון: תבינו, 30% מבסיס התקציב של הרשויות המקומיות הם בתמיכות.
בני ביטון: זה אומר שאנחנו לא יכולים לפתוח ב-1 בספטמבר את המסגרות לילדים בעלי צרכים מיוחדים, כל הנדכאים והחלכאים שהצלחנו להציל אותם, ילדים טעוני טיפוח, מרכז אופק וכו'.
בני ביטון: הילדים שלנו הצליחו לסיים בגרות ולהתגייס, לולא המסגרות בלתי פורמליות האלה הם היו היום בבתי הסוהר או בחוץ.
בני ביטון: הודעתי את זה גם לראש הממשלה וגם לעמיתיי השרים, לשר האוצר ולשר החינוך, אני, כסגן יושב-ראש השלטון המקומי, יחד עם חיים ביבס, לא נפתח את שנת הלימודים אם לא יהיה תקציב של 1.4 מיליארד שקל.
בני ביטון: עפר, אתה יודע שבשנה שעברה הבאנו את זה כפרויקט נקודתי לוועדת כספים כי חיכינו שתהיה ממשלה ושיהיה תקציב למדינה.
בני ביטון: רבותיי, אנחנו לא מסוגלים לעבוד, לא מסוגלים לעבוד כשאין תקציב למדינת ישראל.
עפר שלח: הדברים ברורים לחלוטין.
אוריאל בוסו: ראש העיר, יישר כוח על הדברים.
אוריאל בוסו: כמי שמגיע מהמוניציפלי אני חושב שכל מילה שראש עיריית דימונה אומר כאן נכונה.
אוריאל בוסו: ראשי הרשויות יודעים וצריכים לנהל את האירועים הללו.
אוריאל בוסו: אתה צודק שזה צריך לבוא יחד עם שיק נוסף.
אוריאל בוסו: לצערנו, אנחנו עדיין נמצאים פה בוועדת ביקורת המדינה ולא ועדת הכספים או ועדת קורונה.
אוריאל בוסו: ביחס לדוח, שמענו שראש העיר אמר במפורש ששיתוף הפעולה והייעוד שלשמו פועל המשרד נותן את המענה.
עפר שלח: אוריאל, כל פעם שתהיה מילה טובה על המשרד אני ארשום שאתה מכפיל, הכול בסדר.
אופיר כץ: ראש העיר בני ביטון, באמת יישר כוח.
אופיר כץ: אנחנו מודעים לעבודה שאתה עושה ואיך שהפכת את העיר מאדומה לירוקה.
אופיר כץ: העניין של שיפוי הארנונה, שנתנו לכם לפי 2018, זה משהו שהייתי רוצה לבדוק.
אופיר כץ: כמו שבתוכנית הכלכלית שעשינו לעסקים נתנו להם את האפשרות לבחור בין 2018 ל-2019, גם לכם צריך לתת את האפשרות לבחור בין 2018 ל-2019, כי אם יש לך יותר הכנסות מארנונה ב-2019 אז צריך לתת לכם את זה לפי 2019 ולא לפי 2018.
אופיר כץ: אני אבדוק את זה ואהיה אתך בקשר בנושא.
עפר שלח: עמר מלק, מנכ"ל עיריית שפרעם, אני שואל אותך את אותה שאלה: ההתמודדות שלכם, אבדן ההכנסות שלכם, הצרכים שלכם, גם בהיבט הבריאותי, גם בהיבט הכלכלי, בנקודת הזמן הנוכחית.
עמר מלק: צהריים טובים לכם ותודה על הדיון שאתם מקיימים בנושא הזה דווקא בתקופה הקשה הזו.
עמר מלק: מיותר לציין שרשויות חלשות נפגעות ראשונות בעת משבר.
עמר מלק: הרשויות הערביות נמצאות בתחתית הסולם מבחינה סוציו-אקונומית והכנסות, מצבם הכלכלי לא הכי ורוד ולכן טבעי שהן תיפגענה ראשונות במשבר הזה.
עמר מלק: נפגענו בצורה מאוד-מאוד קשה בשיפוי שנעשה לגבי העסקים.
עמר מלק: ידוע לכם ש-80% מהכנסות המגזר הערבי בנויות ממגורים ו-20% מעסקים, כך שכשעשו את השיפוי לעסקים המגזר הערבי קיבל פחות מ-5%.
עמר מלק: אנחנו ציפינו שנקבל פיצוי לגבי ההכנסות במגורים והדבר הזה לא נעשה.
עפר שלח: האם כתוצאה מהמשבר וההרעה הכלכלית שחלה ממנו חלה ירידה אצלכם בהכנסות מארנונה מאנשים פרטיים, ואולי במקביל גם חלה עלייה בצורך לספק שירותי רווחה, ונוצר פה בור?
עמר מלק: תמהיל ההכנסות של רשויות מקומיות ערביות בממוצע – ואני אומר אחוזים רשמיים – הוא 20% מעסקים ו-80% ממגורים, כך שאפילו כשנעשה שיפוי בעסקים המגזר הערבי לא קיבל כי בלאו הכי אין לו הרבה הכנסות מעסקים.
עמר מלק: אני ציפיתי שהנוסחה תיקח בחשבון את המצב הזה וחבל שזה לא קרה.
עמר מלק: כך קרה שקיבלנו מעט כסף וזה לא התבטא בשיפוי אבדן הכנסות עצמיות, בארנונה ודברים אחרים.
עמר מלק: לגבי שפרעם, בממוצע הייתי גובה כל חודש הכנסות עצמיות 5.5 מיליון שקל, מאז הקורונה המספר הזה ירד כמעט ל-3 מיליון שקל, כך שאני צופה אבדן הכנסות עד סוף השנה של כמעט 10 מיליון שקל, שמהווים 20% מההכנסות העצמיות שלי.
עמר מלק: השיפוי שקיבלתי התבטא כמעט ב-2.8 מיליון שקל, כך שיחסר לי בסך הכול כ-7 מיליון שקל.
עמר מלק: כך אני צופה לסיים את השנה.
סעיד אלחרומי: בדוח הביקורת עלה שקול הקורא שהרשויות מוציאות לא מתורגם לערבית.
סעיד אלחרומי: אנחנו עכשיו מדברים על הרשות לפיתוח הגליל והרשות לפיתוח הנגב.
סעיד אלחרומי: במקרה של הגליל, שמחצית מתושבי הגליל הן רשויות ערביות, וכמובן שאנחנו עוסקים בפיתוח עמותות שפועלות ביישובים האלה, האם אתה רואה שהעובדה שהקול הקורא לא מונגש לאוכלוסייה בשפה הערבית זה חסם מסוים?
אוריאל בוסו: לפני שהוא עונה אשמח לשאול אותו גם שאלה.
אוריאל בוסו: המנכ"ל, דיברו פה על הנגשה וקולות קוראים, אני לפחות יודע שאתם בשפרעם דווקא קיבלתם על ידי קולות קוראים משחקיות, גני שעשועים וגנים מוסיקליים.
עמר מלק: נכון, זה הזמן לציין את זה.
עמר מלק: עיריית שפרעם, אני יכול לציין ולהודות למשרד לפיתוח הנגב והגליל, קיבלנו משחקיות, מגרשים, ערכות הפעלה לילדים, גנים מוסיקליים ואנחנו עכשיו משתתפים בקול קורא של מרכז מידע.
עמר מלק: אני יכול לציין שעם המעט שיש למשרד לפיתוח הנגב והגליל אני חושב שהוא עושה את המיטב על מנת להקל על האוכלוסיות דווקא בזמן הזה ויישר כוח.
עמר מלק: אין לנו טענות.
עמר מלק: מה שיש להם לתת לרווחת הקהילה הם נתנו.
סעיד אלחרומי: אבל שוב, אנחנו שואלים לגבי הרשות לפיתוח הגליל, לא על המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
סעיד אלחרומי: שוב אני מחדד את הנקודה, אנחנו לא דנים כאן במשרד לפיתוח הנגב והגליל.
עמר מלק: אני יודע אבל מאחר שהוזכר השם אני חייב להגיד דברים טובים על דברים שעושים כי יש משרדים אחרים שבכלל נעלמו לנו בתקופה הזו.
עמר מלק: אני יכול לציין שדווקא בתקופה הקשה הזו של משבר הקורונה, שאנחנו עדיין בעיצומו, אנחנו צריכים לעשות חשיבה מעמיקה לגבי הרשויות בפריפריה, רשויות במגזר הערבי, כי בגל הראשון ראינו את הפגיעה בשירותים שאנחנו נותנים לאזרחים.
עמר מלק: הייתי נותן 25% הנחה בארנונה מדי שנה, עכשיו, עקב המצוקה של האנשים, זה אמור להגיע ל-50%.
עמר מלק: הבעיה היא לא רק הרשות אלא שהאוכלוסייה גם נחלשה.
עמר מלק: זו הבעיה שלנו.
עמר מלק: זה גורם לבעיות חברתיות, בעיות אלימות ובעיות שונות.
עמר מלק: אנשים מאוד מתוסכלים.
עמר מלק: הם חיים בחוסר ודאות.
עמר מלק: כמעט שאין להם אוכל.
עמר מלק: יכול להיות שאני אקבל עוד 10 מיליון שקל ואני אסגור את השנה בצורה מאוזנת אבל לא זו הבעיה.
עמר מלק: הבעיה היא לחזק ולהעצים את הקהילה כי הקהילה במגזר הערבי, וגם בשפרעם, היישוב שלי, נמצאת ממש במצוקה וחוסר ודאות.
עמר מלק: אנחנו צריכים לעשות הכול על מנת שהאוכלוסייה הזו תרגיש טוב כי אחרת הבעיות החברתיות גדלות מאוד, האלימות גואה והבעיות המשפחתיות.
עמר מלק: אנשים ממש מתוסכלים, חברים.
עמר מלק: אתם צריכים לבקר בפריפריה ולראות מה הולך פה.
עמר מלק: אין אוכל לאנשים.
עמר מלק: עסקים נסגרים.
עמר מלק: אנשים כבר התחילו לחשוש מכול דבר, יש כל מיני בעיות.
עפר שלח: ניר זמיר, ראש מועצה אזורית בני שמעון, שמעת את השאלות, תן לנו תיאור מנקודת הראות שלך.
ניר זמיר: קודם כל, אני חייב להגיד שאני שומע את המצוקה של חלק מהרשויות, ואני מכיר את זה מהרשויות השכנות הבדואיות, אני באמת חושב שהמצב של בני שמעון הוא טוב ובהחלט נכון שהמדינה תפנה את המשאבים כרגע לרשויות שנפגעו הרבה יותר.
ניר זמיר: אנחנו נערכנו.
ניר זמיר: פעם שמעתי את סיוון ממשרד הפנים – אני רואה אותו פה בזום – מספר שהוא מתקשר פעם בשבוע לראש רשות לשאול מה נשמע, הוא התקשר פעם לחולדאי בתל אביב, הוא אמר לו: לא צריך לעזור בכלום, רק אל תפריעו.
ניר זמיר: אני לא רוצה להגיד את זה בצורה כזו אבל מבחינתי אנחנו כרשות נערכים בצורה טובה, רשות במרחב כפרי, רק שלא יפריעו.
ניר זמיר: רק שיתנו לנו בכל התחומים להתנהל, יתנו לנו את הסמכויות, את התקציבים שצריך לתת, יעבירו את מה שצריך, אנחנו נסתדר.
ניר זמיר: כשהתחיל משבר הקורונה צמצמנו בכל האגפים, נערכנו כספית לזה, כל האגפים שיתפו פעולה, לא פגענו בפעילות, לקחנו אחריות מלאה והיינו בקשר עם העסקים הקטנים והמפעלים הגדולים.
ניר זמיר: האמת כשאני שומע פה את הדיון, אני יודע שאולי זה קצת שונה, אני אומר: אנחנו בבני שמעון נסתדר מצוין, צריך לדאוג לרשויות – שמענו פה חלק מהן, חלק מהן במצב דומה – שנקלעו לקשיים ולראות איך אפשר לעזור להן, ולנו בעיקר לתת לעבוד.
ניר זמיר: לתת לעבוד, לתת את הסמכויות, להבין שמרחב כפרי זה לא מרחב עירוני, זה דברים שונים.
ניר זמיר: אנחנו נסתדר.
ניר זמיר: אני גם עוזר לחברים שלי ברשויות הבדואיות איפה שאני יכול, כולל, דרך אגב, לקהילת מונטריאול, שאנחנו בשותפות אתה תמיד.
ניר זמיר: זה היה הפוך, הם פנו, מונטריאול הגדולה רצתה תמיכה מבני שמעון, אז אמרנו שזו הזדמנות טובה לא רק לקבל אלא גם לתת.
עפר שלח: תסביר לי במה בני שמעון עוזרת למונטריאול.
ניר זמיר: התברר שהקהילה היהודית במונטריאול נפגעה מאוד קשה בקורונה ואמרתי שנעזור במה שצריך.
ניר זמיר: בשעת צרה אני תמיד שמח לעזור.
ניר זמיר: הם ביקשו עזרה בשלושה תחומים: אחד, בסרט תמיכה שעשינו; שניים, בכסף, בסכומים לא גדולים, להצטיידות במסכות וכל מה שצריך; ושלוש, בשיחות בנושא טראומה עם עובדים סוציאליים ופסיכולוגיים אצלנו דוברי אנגלית טובה.
ניר זמיר: בשלושת הדברים האלה נענינו ברצון ועזרנו.
ניר זמיר: אני חושב שבשעת צרה מה שנכון מעבר לים בטח נכון גם לפה, לשכנים שלנו.
עפר שלח: ממש ימות המשיח.
אופיר כץ: אני ממש שמח ואפילו נרגש לשמוע ראש מועצה שאומר שיש רשויות שהן במצב יותר קשה ותנתבו את הכסף לשם כי הם צריכים אותי יותר ממני.
אופיר כץ: זו בדיוק הערבות ההדדית שקיימת וחשובה.
אופיר כץ: כל הכבוד, שאפו שכך אתה מתייחס ורואה את הדברים.
אופיר כץ: זה לא מובן מאליו.
ניר זמיר: תודה.
עפר שלח: ניר, תודה.
עפר שלח: מודר יונס, יו"ר ועד הרשויות המקומיות הערביות, מנכ"ל עיריית שפרעם דיבר על המצוקה ברשויות המקומיות הערביות, שרובן ככולן נמצאות בפריפריה, הן בהיבט שחלק מתוכניות השיפוי הכלכלי לרשויות לא כל כך נוגעות אליהן והן בהיבט של מצוקת האוכלוסייה.
מודר יונס: קודם כל, אני חייב התנצלות קטנה.
מודר יונס: חה"כ סעיד אלחרומי יגיד עכשיו שהתבלבלנו.
מודר יונס: כאשר קיבלתי את הזימון הבנתי שמדובר בביקורת המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, והיום בבוקר, כאשר עיינתי בכל הדוח, התברר לי שהוא רק התייחס לרשויות לפיתוח הנגב והגליל.
מודר יונס: לכן ביקשתי מראשי רשויות מקומיות ערביות ששייכים לאזור שייכנסו.
מודר יונס: בינתיים אני מקווה שסלאמה אלאטרש, ראש מועצת אל קסום, יוכל לדבר.
מודר יונס: אם תתנו לו אפשרות אני אשמח מאוד.
מודר יונס: אני אחלק את דבריי לשני דברים.
מודר יונס: מהמידע שקיבלתי והוסמכתי מחבריי ראשי הרשויות, אם זה באזור הנגב ואם זה באזור הגליל, לגבי תפקוד המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
מודר יונס: לגבי הגליל, אנחנו יודעים שבמסגרת 922 הייתה החלטה של חלוקה מחדש שתעשה שוויון, צדק והסרת האפליה כלפי הרשויות המקומיות הערביות על ידי 40% שיצבעו במשרד על מנת לגשר על הפער שהיה.
מודר יונס: מהמידע שיש לי מחבריי ראשי הרשויות זה לא כל כך נעשה, כמעט ולא היה, מלבד קול קורא שנעשה לעניין מגרשים, נדמה לי.
מודר יונס: השקיפות לא הייתה מספיקה.
מודר יונס: גם הדיווח למשרד לשוויון חברתי על מנת לדעת בדיוק מה כן יצא, איך נעשה, האם אנחנו עומדים ביעד ה-40% שהובטח בתוכנית החומש או לא – לא בוצע.
מודר יונס: את המידע קיבלתי מראשי רשויות, אני לא קראתי ונחשפתי לכך כי אני ראש מועצה מקומית עארה וערערה ואנחנו לא באזור הזה.
מודר יונס: מתוקף תפקידי כיושב-ראש ועד ארצי המידע מגיע אלי וחשוב שנזכיר את זה.
מודר יונס: לגבינו, שמעתי את חברי וידידי בני ביטון בעניין הרשות לפיתוח הנגב.
מודר יונס: זו לא הדעה שאני שומע מראשי הרשויות הבדואיות באזור.
מודר יונס: יש להם דעה מאוד נחרצת בעניין הזה.
מודר יונס: אני לא אגיד כולם אבל רובם ככולם אומרים שהמעבר לכך שהכול מתרכז ברשות לפיתוח הנגב זה לא דבר טוב וזה שולל מהם את הקשר הישיר עם המשרדים.
סעיד אלחרומי: מודר, אני חייב לתקן משהו.
סעיד אלחרומי: אני חושב שאתה מתכוון לרשות להסדרת התיישבות הבדואים.
מודר יונס: נכון.
סעיד אלחרומי: זה לא הדיון.
סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על הרשות לפיתוח הנגב.
מודר יונס: אני מתנצל, סעיד, פשוט עדכנו בכמה דברים ואני מנסה להיכנס לכאן ולכאן.
מודר יונס: אני אכנס לדבר נוסף, שחשוב לנו כרשויות מקומיות ועליו אני יכול לדבר בצורה הכי ברורה, רשויות מקומיות ערביות מכול האזור, מצפון עד דרום, הן רשויות חלשות.
מודר יונס: הן נמצאות, רובן ככולן, בסוציו-אקונומי 1 עד 3.
מודר יונס: ראינו את האפליה כלפי הרשויות הללו כאשר המדינה החליטה לתת פטור לעסקים ולחלק כספים לרשויות המקומיות כפיצוי, אותם 2.8 מיליארד שקלים שנתנו כפיצוי לעסקים, כאשר חלקן של הרשויות המקומיות הערביות היה 47 מיליון שקל בלבד.
מודר יונס: אם אנחנו מדברים על אוכלוסייה – להוציא את האוכלוסיות הדרוזיות והצ'רקסיות – שהיא סדר גודל של 14%-15%, הרשויות האלה קיבלו 1.7% בלבד.
מודר יונס: זה המצב.
מודר יונס: זה אומר לך בדיוק מה החוזק של הרשויות המקומיות הערביות ועם מה הן מתמודדות.
מודר יונס: נכון, נכנסנו למאבק, נכון ששולם סכום כסף נוסף שחולק על ידי משרד הפנים בתוספת כספית של 175 מיליון שקל – אם אני זוכר נכון – והוגדל לעוד 25 מיליון שקל, אבל גם החלוקה שם הייתה קצת בעייתית.
מודר יונס: נוצר מצב שאום אל פחם קיבלה 2 מיליון שקל כשסדר גודל התושבים הוא 50,000, כאשר כאוכב אבו אל-היג'א, בגלל קריטריונים מסוימים קיבלה בסך הכול 3,000.
מודר יונס: אז התוצאה גם כן הייתה מעוותת, למרות הרצון הטוב של משרד הפנים.
מודר יונס: שוב בגלל כל מיני קריטריונים יש בעיה.
מודר יונס: אנחנו יכולים לספר על האפליה הממושכת, כל העניין של נוסחת גדיש בחלוקת מענקי איזון, כל העניין של כסף שמחולק לתיקון עיוותים, בכל אנחנו, רשויות מקומיות ערביות – זה נמצא בהודעת משרד הפנים – כל שנה בחוסר של כמה מאות-מיליוני שקלים בגלל אותם קריטריונים לא טובים.
מודר יונס: באה הקורונה והוסיפה עוול על עוול.
מודר יונס: מבחינתנו, יש לנו קושי רב לעמוד מבחינה תקציבית.
מודר יונס: יכולים לחשוב על איזון תקציבי אבל מבחינה תזרימית מצבנו קשה ביותר.
מודר יונס: כולנו נסמכים על ארנונה ממגורים, אנחנו כבר מצפים לכל הבקשות לפטור מארנונה, ושמענו את ידידי משפרעם שדיבר על כך.
מודר יונס: אנחנו לא נוכל לעמוד ביעדים שקבענו.
מודר יונס: אנחנו לא יכולים לתת שירות, מינימום שירות של אשפה והכול.
מודר יונס: אם פעם היו אוספים אשפה פעמיים בשבוע היום אוספים פעם אחת כי הרשויות המקומיות לא יכולות להרשות לעצמן לשלם כסף.
מודר יונס: דיברתם על עניין ההתמודדות עם הקורונה.
מודר יונס: דיברנו גם עם פרופ' גמזו.
מודר יונס: כאשר יצאנו משם הוא אמר: תשמע, אני אומר לך כעיריית כפר קאסם – ואני עירייה טובה, שמתפקדת טוב – אני והרבה מהחברים שלנו לא בטוחים שנוכל לעמוד בספטמבר בתשלום המשכורות כי את כל חלוקת המענקים שהגדירו כמענקי איזון המדינה עכשיו תבקש להחזיר כפריסה והרשויות המקומיות תתחלנה לקרוס אחת אחרי השנייה.
מודר יונס: ראשי רשויות הם אלה שעמדו בחזית עניין הקורונה, זה נכון לתת לרשויות המקומיות לטפל בעניין הזה אבל יש לצייד אותן בכלים.
מודר יונס: ואני מדבר גם על תקציבים וכלים.
מודר יונס: יש בעיה.
מודר יונס: פוגעים היום, למשל בתוכנית שמדברים עליה עכשיו, שלוקחים עובדי מועצה, מסמנים אותם, הם יעשו את כל החקירות, את כל נושא המבודדים, החולים וכו', יעשו את עניין הרצף, והדבר הזה הוא על חשבון המועצות המקומיות.
מודר יונס: מבקשים שאחרי השעה 16:00 הם ימשיכו לעבוד בהתנדבות וכך בונים את העניין הזה.
עפר שלח: סמנכ"לית הרשות לפיתוח הנגב, פלורין גדלבסקי, שלום לך.
עפר שלח: הדיון קופץ פה בין שני דברים: המצב הנוכחי עקב משבר הקורונה – שכמובן מתערבב עם בעיות ותיקות וקיימות, כמו שגם עלה בשיחה האחרונה שלנו – ולסוגיית התפקוד והתפקיד של הרשות לפיתוח הנגב.
עפר שלח: סעיד, תרצה לשאול אותה שאלה ראשונה?