GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי סעד: איוש חסר בדירקטוריונים.
צחי סעד: אנחנו מצביעים פה על כך שבמאי 2017 מתוך 61 חברות ממשלתיות, ל-39 מהן לא היה יושב-ראש, ל-15 לא היה קוורום, לשמונה לא היה מינימום לפעילות, וממוצע איוש הדירקטוריון עמד על 54%.
אוסנת הילה מארק: ממה נובע אי קוורום ואי מינוי של יושבי-ראש?
אוסנת הילה מארק: הרי יש את הנבחרת.
אוסנת הילה מארק: יכולתם לקחת משם את כל - - -
עפר שלח: תיכף נשאל את הרשות עצמה.
עפר שלח: אני רק מעיר שעל פי הנתונים שלנו, המצב היום הוא עוד יותר גרוע כי רמת האיוש בחברות הוא 45% ולא 54% כמו שהיה בתקופת הביקורת.
עפר שלח: אנחנו נשאל את זה את הרשות.
עפר שלח: בבקשה, צחי, תמשיך.
צחי סעד: מתוך 13 חברות-בנות, לעשר לא היה יושב-ראש, לארבע לא היה קוורום, לחמש לא היה מינימום לפעילות וממוצע איוש הדירקטוריון עמד על 47%.
צחי סעד: מ-14 חברות מעורבות, ל-11 היה חסר יושב-ראש, לשש לא היה קוורום ולחמש לא היה מינימום לפעולה.
צחי סעד: ממוצע איוש הדירקטוריון עמד על 43%.
צחי סעד: אנחנו ממליצים שהשרים האחראים לחברות הממשלתיות יקדמו את בחירת הדירקטורים באופן מיידי וימצאו פתרונות לאיוש מלא של הדירקטוריונים.
צחי סעד: התפקיד של הרשות זה למפות ולנתח את הסיבות לאיוש החסר בחברות הממשלתיות האלה.
צחי סעד: נתקדם הלאה לליקויים בפעילות הרשות והשרים לקראת דיוני הוועדה.
צחי סעד: נמצא ששרים ועוזריהם אינם מקפידים על אימות הפרטים שהמועמדים ממלאים בשאלון הייעודי, ופה נדרש שהרשות תדרוש מהמועמדים מסמכים לאימות ההצהרות שלהם בשאלון האינטרנטי.
צחי סעד: השרים ועוזריהם צריכים להקפיד על אימות הפרטים המופיעים בשאלון הייעודי שנמסר לוועדה לבדיקת מינויים, מזכירות הוועדה צריכה לגבש שיטה לבדיקת המידע ועל הרשות והוועדה לשקול שימוש בסנקציות מותרות על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה במקרה של אי מסירת כל המידע הרלוונטי לוועדה.
צחי סעד: הרשות אינה עוקבת באופן רציף אחר השתתפות הדירקטורים בישיבות דירקטוריון, אינה פועלת על פי חוק לפיטורים של דירקטור שנעדר מישיבות דירקטוריון, ולכן חוות הדעת של הרשות חסרות.
צחי סעד: כאן ראוי שחוזר הרשות, עבודת דירקטוריון - חברה ממשלתית, יעודכן לכל הנוגע למעקב אחר נוכחות של הדירקטורים בישיבות הדירקטוריון, פשוט לקיים מעקב ולקיים סנקציות או צעדים כנגד דירקטור שנעדר באופן עקבי מהישיבות של הדירקטוריון.
עפר שלח: רק שאלת הבהרה.
עפר שלח: אתם אומרים בליקויים: אינה פועלת על פי חוק לפיטוריו של דירקטור הנעדר מישיבות דירקטוריון.
עפר שלח: אתה זוכר את ההגדרות בחוק?
עפר שלח: אם דירקטור נעדר, מאיזה אחוז היעדרות מישיבות הדירקטוריון מותר לפטר אותו?
צחי סעד: ישנו אחוז מסוים שאכן בעקבותיו אפשר לנקוט סנקציות כלפי דירקטוריון.
צחי סעד: אנחנו מצאנו שגם במקרים שעמדו בקריטריונים האלה, לא הפעילו סנקציות כאלה.
אוסנת הילה מארק: אני חושבת שזה שלוש.
עפר שלח: שלוש מתוך כמה?
אוסנת הילה מארק: לוקחים את הסך של הישיבות ואז לפי זה.
עפר שלח: תמשיך, צחי.
צחי סעד: הוועדה דנה על כל מועמד ואינה מזמינה את המועמד לדיוני הוועדה.
צחי סעד: הועדה נתמכת לרוב על חוות הדעת שהרשות מכינה מראש.
צחי סעד: על אף חשיבותן של חוות הדעת, הרשות לא גיבשה נוהל לאופן כתיבת חוות הדעת של הרפרנט מטעמה על דירקטורים ששרים מבקשים לחדש את כהונתם, וההמלצה פה זה לעגן בנהלים את אופן כתיבת חוות הדעת בנוגע למועמדים המחדשים את כהונתם או מסיימים אותה, להגדיר פרמטרים שלפיהם הם נבחנים וליידע על כך את הדירקטורים המכהנים.
צחי סעד: להכניס את התהליך הזה למשהו סדור יותר.
צחי סעד: תיעוד של דיוני הוועדה וליקויים בהרכבה - בישיבות הוועדה נכח לעיתים יותר מנציג רשות אחד, דבר שעלול ליצור מצב שבו יינתן משקל יתר לעמדתה של הרשות.
צחי סעד: ההמלצה היא להימנע מנוכחות יתר ולהקפיד שישתתף נציג רשות אחד, אלא אם כן יש לזה באמת הצדקה חריגה.
צחי סעד: לא נמצא ברשות תיעוד מלא של דיוני הוועדה לבדיקת מינויים, וזאת בניגוד לכללי מינהל תקין.
צחי סעד: הרשות לא הבהירה באילו מקרים פונה נציג של הרשות לשרים בשם הוועדה לקבלת עמדתם בנוגע למינוי מועמד בטרם התכנסותה של הוועדה, ומזכירות הוועדה לא העבירה לוועדה את השגות השרים החולקים על המלצת הוועדה, ולכן היא לא דנה בהשגות השרים.
צחי סעד: כאן אנחנו ממליצים שעל הרשות ועל מזכירות הוועדה לוודא כי לכל ישיבות הוועדה יהיו תרשומות מלאות ומפורטות.
צחי סעד: כאן אנחנו מדברים על מקרים שפרק הזמן עד מינוי המועמדים היה ארוך במיוחד.
צחי סעד: נמצאו מקרים בהם הבחירה במועמדים על ידי כמה שרים לא נעשתה על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה ועל כן לא נעשתה באופן סדור, שיטתי ושקוף.
צחי סעד: ההמלצה היא שבחירת הדירקטורים תיעשה באמצעות הליך שוויוני ושקוף על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
צחי סעד: בשקף הבא אנחנו מציגים בעיות במערכת המחשוב של הרשות בהקשר הזה.
צחי סעד: מערכת המחשוב שמיועדת לנהל את הנבחרת אינה עונה על מלוא צרכי הרשות.
צחי סעד: אין ממשק בין המערכת הזאת למערכת אחרת שמנוהלים בה פרטי דירקטורים למרות שנדרש קשר כזה.
צחי סעד: הרשות לא קבעה כללים לניהול מאגר המועמדים, לרבות זהות הגורם המנהל מערכות המחשוב התומכות במאגר, מי רשאי לשנות את הנתונים ולמי תינתן הרשאה צפויה ומה יהיה דינו של המאגר בסיום השימוש בו.
צחי סעד: כאן אנחנו ממליצים לשדרג את שתי המערכות באופן שיתאפשר מעבר נתונים ממערכת למערכת הן לשם הצלבת למידע ואימותו והן לשם ניהול מערכות וחסכון במשאבים, ולקבוע כללים לניהול מאגר המועמדים.
צחי סעד: בשקף הבא אנחנו מדברים על הסדרת מעורבותה של הרשות בתהליך הבחירה.
צחי סעד: הרשות מעורבת לכל אורך תהליך מינוי הדירקטורים, החל משלבי גיבוש הקריטריונים לקבלה לנבחרת, שלבי המיון המוקדמים, נוכחות בראיונות, טיפול בערעורים של מועמדים וכלה בהצבעת נציג הרשות החבר בוועדה.
צחי סעד: יש לה מעורבות רבה ויכולת השפעה על מינוי דירקטורים, דבר שמגביר את המתח בינה לבין השרים האחראים לחברות הממשלתיות, וראוי להסדיר את העניין הזה.
צחי סעד: ראוי שהשרים שמעורבים במינוי הדירקטורים, הוועדה והרשות יסדירו את המעורבות באופן שיגביר את אמון השרים והציבור בתהליך.
צחי סעד: יתכן שחלק מהעניין הזה, זה אחד הגורמים למה ששאלתם, לאיוש החסר של הדירקטוריונים למרות שיש נבחרת ומועמדים ראויים שעומדים ומוכנים להיכנס לדירקטוריון.
צחי סעד: השורה התחתונה למעשה של הביקורת היא שהקמת המאגר היא מהלך חיובי ונכון, אם כי כמובן לא חף מליקויים.
צחי סעד: צריך לזכור, במשך 30 שנה נכתבו דוחות ביקורת על העניין הזה.
צחי סעד: מהבחינה הזאת הקמת המאגר זה סוג של נחת-רוח אולי לביקורת שההמלצה שלה התקבלה אחרי כל כך הרבה זמן.
צחי סעד: המאגר נועד לתקן את המצב שכל הדירקטוריונים של חברות ממשלתיות מינו דירקטורים על בסיס שיקולים מפלגתיים.
צחי סעד: התנהלות כזאת פגעה במהותו של השירות הציבורי, איכותו המקצועית ועיקרון השוויון בין המועמדים, שהוא ערך יסוד בחברתנו.
צחי סעד: הדוח הצביע על הצורך בהמשך בחירת דירקטורים בשיטת המאגר שהתוותה הרשות, תוך ביצוע שינויים הנוגעים למעורבותה של הרשות ולמשקל נציגיה בוועדה.
צחי סעד: על הרשות ועל השרים להמשיך לפעול לתיקון הליקויים כדי לקדם את מוסד הדירקטוריון ונבחרת הדירקטורים בחברות הממשלתיות שתכליתה בחירת המועמדים הטובים והאיכותיים ביותר תוך שמירה על שוויון הזדמנויות והיעדר משוא פנים, תוך ניתוק הבחירה משיקולים בלתי עניינים ומהקשרים פוליטיים, לרבות אינטרסים פוליטיים מפלגתיים כפי שנעשה בעבר.
צחי סעד: מהבחינה הזאת ראוי כמובן לציין לסיום, שהקמת המאגר עולה בקנה אחד עם כל דוחות הביקורת שכתבו מספר מבקרי המדינה במהלך 30 שנה, וגם אם נדרשים לעשות תיקונים כאלה ואחרים, חלקם, הצבענו עליהם בדוח, ראוי לשמר את הרעיון המרכזי של מינוי אנשים על בסיס מקצועי ושוויוני.
עפר שלח: תודה רבה צחי.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אורי יוגב, בבקשה.
עפר שלח: אורי, בוקר טוב, אתה היית מנהל רשות החברות הממשלתיות.
עפר שלח: גם הקמת למעשה את נבחרת הדירקטורים וגם למעשה בתקופת הביקורת כי היית עד 2017.
עפר שלח: השורות התחתונות שעולות מדוח מבקר המדינה הן שבלי ספק זה היה משהו שיצר ניקיון, זה היה משהו שיצר קריטריונים אבל עם מגרעות לא קטנות.
עפר שלח: נתחיל בזה שבעצם אנחנו במצב שעד היום יש איוש חסר אולי כתוצאה של הסרבול שעצם התהליך של נבחרת הדירקטורים יצר.
עפר שלח: מה אתה ראית בתקופה שלך בהקשר הזה?
אורי יוגב: קודם כל אני חייב להגיד שדוח הביקורת הוא דוח סופר חשוב.
אורי יוגב: יש בו הערות רבות לשיפור, שחלקן הצלחנו לשפר כבר בנבחרת של 2017 שעוד עשיתי, וחלקם אני מקווה ששופרו מאז.
אורי יוגב: אני חושב שהסיבה המרכזית לבעיית האיוש היא בעיה שהנבחרת לא פותרת, שאין דרך לאלץ את השרים למנות.
אורי יוגב: הם רוצים להמשיך למנות מינויים פוליטיים.
אורי יוגב: הם לעיתים גם לא מסתדרים אחד עם השני.
אורי יוגב: בהצעת החוק שהגשנו לסיום כהונתי לבקשת גם הביקורת, יש הסדרה מלאה של נושא מעורבות השרים בתהליך ובעצם מנגנונים לאלץ את השרים כן למנות ולא להיות במצב של ריק.
אורי יוגב: אני לא חושב שזה בעיה של אמון בנבחרת, תראו גם שנים מאז שעברתי.
אורי יוגב: זה נובע מהרצון למנות אחרים שאינם בנבחרת, ולפעמים גם חוסר יכולת להגיע להסכמות בין השרים לבין עצמם.
אורי יוגב: ברוב החברות זה שני שרים שצריכים להחליט ואין עדיין שום מנגנון שמאלץ את השרים למנות.
אורי יוגב: אתה צודק שזו בעיה מאוד גדולה.
אורי יוגב: הנבחרת התחילה בסוף 2013, בה החברות הפסידו כ-700 מיליון שקל.
אורי יוגב: מאז כבר מספר שנים החברות מרוויחות מעל 4 מיליארד.
אורי יוגב: גם רמת השירות והניהול בחברות, לכל הדעות, השתפרה.
אורי יוגב: יש המלצה בדוח שהיא לדעתי ההמלצה המרכזית שצריך למהר ולעשות, זה שפעם בשנתיים באמת תהיה נבחרת.
אורי יוגב: הייתה אמורה להיות נבחרת כבר בשנה שעברה ואני שומע שסוף סוף אולי היא תהיה השנה.
אורי יוגב: אני כן אעיר במילה, זה לגיטימי ששרים כן יתערבו בקריטריונים עצמם, אז אפילו אם אני באופן אישי לא מת על הרעיון של לתת העדפה מתקנת לאנשי קווי העימות כי זה לא עניין של מצוינות, זה עדיין בגבול הלגיטימי, ואם יהיה קצת יותר מהם בנבחרת, זה סביר.
אורי יוגב: הדבר השני ששאלתם, אנחנו ב-2017, דוח הביקורת לא הספיק להתייחס לזה, את ההעדפה המתקנת בעקבות ועדה שהקמנו לבקשת הממשלה, הרחבנו לא רק לבני המגזר הערבי אלא גם לחרדים, יוצאי העדה האתיופית ואנשים עם מוגבלויות.
שלמה קרעי: כמה חרדים הכנסת בשנת 2017, אורי?
אורי יוגב: אני לא מכניס, אני מכניס רק לנבחרת.
שלמה קרעי: כמה הכנסת לנבחרת?
אורי יוגב: בנינו תמהיל משותף לכל האוכלוסיות שאמורות להשתלב, קריטריונים שהם בהגדרה הרבה יותר נמוכים מהנבחרת הרגילה.
אורי יוגב: הקצנו להם מקום של 12% מהנבחרת, למעלה מ-50 איש.
אורי יוגב: אני לא בדיוק זוכר אבל יש שם בסביבות עשרה חרדים.
אורי יוגב: אגב, הרבה חרדיות בתוך החרדים.
אורי יוגב: למיטב זכרוני גם שיבצנו רבים מהם.
שלמה קרעי: אתה לא זוכר אבל בוא אני אגיד לך שנבחרת הדירקטורים בתשובה רשמית לפנייה שהתקבלה, של חרדי שעמד בתנאי הסף, כתבו לו והוא אמר, למה לא הכנסתם אם אני עומד בתנאי הסף?
שלמה קרעי: הרי יש אפליה מתקנת בנבחרת עצמה לטובת אוכלוסיות כאלה.
שלמה קרעי: כתבו לו: "תיקון החוק אכן התקבל רק בדצמבר 2016 ולכן לא נכנס לפועל במסגרת ההליך בשנה הזו".
שלמה קרעי: אתה אומר שאתה הכנסת עד סדר גודל מקום ל-50 חרדים, ונבחרת הדירקטורים במענה רשמי אומרת, לא היה ולא נברא, אז האם זה ככה בכל שאר האוכלוסיות, גם אוכלוסיות עם מוגבלות וגם אתיופים ועולים חדשים?
אורי יוגב: אני אסביר שוב אם אתם רוצים להתמקד בנקודה הזו.
אורי יוגב: ה-12% מהנבחרת הם בכל האוכלוסיות המודרות כולל חרדים, עם קריטריונים שווים בין הקבוצות.
אורי יוגב: זה תואם גם את התיקון לחוק אבל גם ועדה ציבורית שהקמתי, שהיו בה נציגות מכל האוכלוסיות.
אורי יוגב: אני לא יודע כמה השרים מינו אבל אני יודע שמתוך הנבחרת מינו בקריטריונים אחידים.
אורי יוגב: חלק גדול מהבעיה היה שחלק גדול מהאוכלוסיות האלה לא באמת ניגשו לנבחרת.
אורי יוגב: אנחנו דווקא השקענו מאמץ שיווקי לא קטן מולם ואני מקווה שהפעם יעשו יותר.
אורי יוגב: אני מזכיר לכולם, זה חשוב אבל זה לא הכי חשוב.
אורי יוגב: הכי חשוב וגם דוח הביקורת מדבר על זה, זה שאנשים הכי טובים לנהל את החברות הממשלתית יהיו בחברות הממשלתיות והם ישפרו את החברות הממשלתיות לטובת כולנו וידאגו לכל מה שצריך, קודם כל לשירות לאזרח ולרווחיות, אחר כך גם למטרות ציבוריות חשובות כמו שילוב אוכלוסיות.
אורי יוגב: חשוב מאוד לשלב אוכלוסיות בחברות עצמן ולאו דווקא בדירקטוריונים, וזה במידה רבה מאוד עשינו בשנים ההן.
שלמה קרעי: אתה אומר 12% מכלל האוכלוסיות המודרות, כשראינו קודם ש-10% זה למעשה ערבים, אז מה נשאר לעולים ולחרדים ולאנשים עם מוגבלויות?
שלמה קרעי: בערך 2% לפי מה שאתה אומר.
אורי יוגב: אתה מתעקש לשאול ולהגיד - - -
שלמה קרעי: אני מתעקש כי הדבר הזה מאוד חשוב.
אורי יוגב: ב-2014 וב-2015 בנבחרות היה רק העדפה לבני המגזר הערבי, כמו שהיה גם בהיסטוריה וכמו שהיה גם בהחלטות הממשלה עד אז.
אורי יוגב: אנחנו מיוזמתנו שינינו את זה ל-12% לכולם, וכולם זה אומר ערבים פחות מ-10%, ובעצם הקריטריון של כל האוכלוסיות המודרות הוא אותו קריטריון ובוחרים את הטובים ביותר מכל הפול הזה ביחד.
שלמה קרעי: אני ביקשתי לדעת מה מספר החרדים שהתקבלו לנבחרת.
שלמה קרעי: לא היו מוכנים לתת תשובה אפילו לא על בן אדם אחד ואמרו לי, אנחנו לא פועלים במסגרת התיקון הזה לחוק למרות שהתיקון נכנס בדצמבר 2016.
שלמה קרעי: אני שלחתי בדיוק לראש הוועדה התכתבות כזו שהייתה בנושא.
שלמה קרעי: למרות שאנחנו מנסים להכניס ולהפוך את השיקולים, שלא תהיה רק אג'נדה של פקידים ושמנסים למנות רק את מי שטוב ונכון בעיניהם אלא באמת לתת מגוון רחב לכל האוכלוסיות.
שלמה קרעי: אתם בסופו של דבר לא ממלאים את זה.
שלמה קרעי: אתה פה מציג מצג שווא לטעמי וזה לא מסתדר עם העובדות.
עפר שלח: אני רוצה להזכיר, קודם כל אורי יוגב כבר שלוש שנים לא מנהל רשות החברות הממשלתיות ואנחנו נקבל תשובות לגבי המצב עכשיו.
עפר שלח: אני רוצה להכליל את השאלה של חבר הכנסת קרעי.
עפר שלח: הטענה העיקרית, והיא לא מבוטלת גם בעיניי, היא שבסופו של דבר הקריטריונים של הנבחרת מייצרים מצב של מן קבוצה סגורה של חבר מביא חבר או חבר מכיר חבר, שהם בעיקר משכבות שהן כבר מבוססות.
עפר שלח: לצורך העניין, יכול להיות שתרומתו של דירקטור שהוא לאו דווקא בקריטריונים של תארים אקדמיים או משהו כזה, יכול להיות שתרומתו של דירקטור אחר תהיה לא פחות והיא יכולה אפילו לצאת מתוך הקופסה המקובלת של דירקטוריונים כאלה, ואני מדבר פה לניסיונך לא רק כמנהל רשות החברות אלא אפילו לניסיונך במגזר העסקי.
עפר שלח: אתה מקבל משהו מהטענה הזאת?
אורי יוגב: בשום מקום בעולם קריטריונים שהם לא כישוריים הם לא הקריטריונים הזוכים.
אורי יוגב: אני מסכים שכישורים הם לאו דווקא תואר אקדמי, הוא לא דווקא ניסיון בדירקטוריונים.
אורי יוגב: הגיוון בדירקטוריון הוא מאוד חשוב, לכן גם קבענו פרופיל חברתי.
אורי יוגב: הקריטריון של האוכלוסיות המודרות, בעיניי הוא חיובי, הוא תורם, אבל עדיין רוב הדירקטורים צריכים להיות הכי מוכשרים.
אורי יוגב: זה מועצת מנהלים.
אורי יוגב: אנשים חייבים להיות מנהלים מנוסים.
אורי יוגב: אני לא חושב, דרך אגב, שזה עניין של מוצא אבל זה כן עניין של מאיפה באת ואיזה השכלה למדת ואיזה הזדמנויות היו לך בכל העולם.
עפר שלח: שאלתי בכוונה על העולם העסקי, כי כשאני רואה התנהגות של דירקטוריונים בבנקים או בחברות מסחריות, שבסופו של דבר במידה רבה הם "יס מנים" של הבעלים מפני שאחרת הם לא יהיו בדירקטוריון, ואני מדבר לא רק על דירקטורים שהוא ממנה אלא גם - - - וכן הלאה.
עפר שלח: אתה אומר, בסוף אולי בדירקטוריון גם חשובה איזה נקודת הסתכלות אחרת יותר מאשר הקריטריונים האלה שאני חס וחלילה לא מזלזל בהם.
אורי יוגב: אני אוסיף עוד נקודה שחשוב להבין.
אורי יוגב: על פי החוק הישראלי שליש מהדירקטוריון הם עובדי מדינה, אז יש גם את העולם ההוא, אנשים פחות מנוסים, מאוד מגוונים.
אורי יוגב: גם מוסיף.
אורי יוגב: להבדיל מבנקים, וחלק מהבעיה שיש של בעלי שליטה שממנים דירקטורים מטעם, הגיוון פה והתהליך של עוצמת העצמאות הוא זה שעשה מהפכה אדירה כל כך בחברות הממשלתיות.
אורי יוגב: צריך לעשות עוד.
אורי יוגב: יש עדיין לקונה מאוד גדולה בתפקידי הצ'רמן.
אורי יוגב: כמו שנאמר בדוח, כל הפטנט הזה של תואמי נבחרת הוא לגמרי לא מוסדר וצריך מאוד להיזהר ממנו, אבל עדיין תזכרו, זה חברות אולי החשובות ביותר במשק והכי חשוב שהן עצמן יהיו מצוינות.
אורי יוגב: צריך לגוון הכול אבל לא כל כך קריטי הגיוון של האנשים הפחות משכילים או פחות מנוסים בדירקטוריון.
אורי יוגב: אגב, יש גם כאלה.
שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, אני חייב לעצור כאן.
שלמה קרעי: אנחנו לא מדברים על כאלו שהם לא עומדים בתנאי הסף.
אורי יוגב: אני רק אומר משפט אחרון ואני באמת כבר לא בממשלה שלוש שנים, אז בשמחה.
אורי יוגב: אני חושב שיש חשיבות מאוד גדולה לשילוב אוכלוסיות בחברות עצמן, שם יש כ-50,000 עובדים.
אורי יוגב: בארבע השנים שלי עשינו שם מהפכת עולם.
אורי יוגב: עוד משהו שאני כן אדגיש ואני מאוד גאה בו: 50% מהנבחרת הן נשים ובתקופתי גם 50% מהדירקטוריות היו נשים.
אורי יוגב: אגב, בבני מיעוטים בשנים שלי, למרות שהיו רק 10% מהנבחרת, 18% מהמינויים היו בני מיעוטים.
אורי יוגב: אני יודע שבשנים האחרונות זה פחות קורה.
אורי יוגב: אני שם את כל האחריות בדרג הפוליטי כי בסוף הסמכות נשארה אצל השרים לבחור מהנבחרת ואפילו להביא תואמי נבחרת, והם פשוט לא משתמשים בה, בעיניי משיקולים שאינם טובת הציבור.
עפר שלח: התפקיד שלך כמנהל רשות החברות, בוודאי השורה התחתונה הכי חשובה שלנו זה העברת החברות האלה לרווח.
עפר שלח: את זה בואו נזכור.
עפר שלח: אורי יוגב, תודה רבה.
שלמה קרעי: אני חולק על הקורלציה הזו שאתה סיכמת עכשיו במשפט הזה, זה מה שהעביר את החברות לרווח.
עפר שלח: לא אמרתי.
עפר שלח: שלמה, בוא נדייק.
עפר שלח: אמרתי תפקידו של מנהל רשות החברות בראש ובראשונה זה התוצאות שלהן ועל זה אין ויכוח.
עפר שלח: אני ממש לא יוצר קורלציה ואם שמעת את השאלות שלי, אני גם לא בטוח שיש קורלציה.
שלמה קרעי: בסדר גמור.
שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, היה נשמע כאן מאורי יוגב שכאילו המשכילים נמצאים רק בצד של אלו שהוא בחר אותם, כאילו שאותן אוכלוסיות שהחוק מנסה להכניס גם אותן למגוון הזה של נבחרת הדירקטורים, הם פחות משכילים, זה פריפריה כאלה, לא כל כך חכמים, לא יכולים ללמוד.
עפר שלח: תכניס מילים לפה שלי, אני פוליטיקאי, מותר לך.
עפר שלח: אל תכניס מילים לפה שלו.
עפר שלח: הוא אמר שיצרו קריטריונים.
עפר שלח: אגב, להבנתי זה גם מה שהשר אמסלם רוצה לעשות, שיצרו קריטריונים כדי ליצור את הגיוון שהוא חשוב בעיניו.
עפר שלח: במובן הזה, נגיד נקודות כמו השכלה, נתנו להם פחות ניקוד.
עפר שלח: זה לא מה שאתה אומר.
עפר שלח: זה לא אומר שהאוכלוסיות האלה הן פחות משכילות.
שלמה קרעי: אני אומר לך שאלה, כמו הפנייה שהראיתי לך ואני בטוח שהיו עוד רבות כאלה, עומדות בתנאי הסף ובכל זאת נבחרת הדירקטורים בחרה שלא להכניס אותם.
שלמה קרעי: למיטב ידיעתי היום יש אתיופי אחד בכל נבחרת הדירקטורים.
שלמה קרעי: ב-2017 לפי מה שאני יודע, לא הכניסו חרדים ואמרו שהם גם לא מתכוונים להכניס כי התיקון עבר רק לאחרונה, אז כשאנחנו רואים שכשנותנים את המשימה הזאת בידיים של פקידים והם מנסים, בעיניי זאת הכנסה של אג'נדה של לבחור את מי שאנחנו חושבים.
שלמה קרעי: אותו דבר כמו שאנחנו רואים היום, אגב, כשמדברים איתנו על 8200, על מעבר אמ"ן לבאר שבע.
שלמה קרעי: מה אומרים?
שלמה קרעי: אוי, אוי, אם נעבור לדרום לא יהיה לנו חיל מודיעין מספיק מוכשר.
שלמה קרעי: אז אני אומר לך שיש אנשים מוכשרים גם בדרום, גם בפריפריה, גם חרדים, גם אתיופים, ואם הם לא יודעים לעשות את זה, אז אולי באמת צריך לתת יותר כוח לפוליטיקאים שיעשו ויכניסו את מי שהם מוצאים לנכון כדי שיהיה לנו את המגוון הרחב הזה בתוך הנבחרת.
עפר שלח: חסר לנו רק נתון אחד וזה כמה אנשים מהמגזרים האלה היו לפני נבחרת הדירקטורים.
עפר שלח: אני לא בטוח שהיו יותר.
שלמה קרעי: אבל אם אתה מנסה לתקן, תתקן ואל תמשיך.
עפר שלח: מאה אחוז, אז אנחנו מנסים לתקן כמו שצריך.
עפר שלח: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.
אוסאמה סעדי: בוקר טוב כבוד היושב-ראש, חבריי.
אוסאמה סעדי: אני חושב שהנושא הוא מאוד חשוב.
אוסאמה סעדי: אני מלווה את הנושא הזה וגם חבריי, חברי הכנסת אחמד טיבי עמד בזמנו כיושב-ראש ועדה פרלמנטרית בעניין הזה.
אוסאמה סעדי: אני וחברי, יוסף ג'בארין, יש לנו פגישה מחר עם נציב שירות המדינה בנושא הזה של הדוח של נציבות שירות המדינה על ייצוג הולם לערבים, לנשים, לבעלי מוגבלות, לכל הקבוצות שיש חובה של ייצוג הולם בחוק.
אוסאמה סעדי: בעניין הזה של החברות הממשלתיות, אני מסכים עם שלמה וגם עם השר.
אוסאמה סעדי: אני נפגשתי עם השר דוד אמסלם בתחילת מינויו כאחראי על החברות הממשלתיות.
אוסאמה סעדי: אנחנו בעד כמובן גיוון לכל הקבוצות, ובשבילי במיוחד לחברה שאני מייצג, שאנחנו 20% מהאזרחים, וכמובן לשאר הקבוצות.
אוסאמה סעדי: כמובן שאנחנו בעד גם מינוי דירקטורים ראויים.
אוסאמה סעדי: זה לא סותר אחד את השני.
אוסאמה סעדי: להיפך, יש לנו, ואני מניח שגם בקבוצות אחרות, אנשים בעלי השכלה, ראויים לכהן בחברות ובתפקידים הכי בכירים בכל החברות הממשלתיות.
אוסאמה סעדי: כמו שיש היום גם הרבה עובדי מדינה שהם ערבים שהם מטפסים במעלה.
אוסאמה סעדי: לצערנו עדיין אין בדרגים הגבוהים ביותר לא בגלל שהם לא מספיק מוכשרים ומספיק מקצוענים.
אוסאמה סעדי: הנתונים נכון ל-2017 הם נתונים לא משביעי רצון.
אוסאמה סעדי: מתוך הנבחרת, 50% שזה 10%, ואני אומר לך אדוני היושב-ראש, המצב בפועל הוא פחות מ-10%.
אוסאמה סעדי: אני קיבלתי נתונים שמאז תחילת 2020 מונו בערך 485 דירקטורים.
עפר שלח: לא סביר.
עפר שלח: מתחילת 2020?
אוסנת הילה מארק: לא מינו, היה בחירות.
עפר שלח: בתקופה שבקושי יש ממשלה?
עפר שלח: נראה לי לא סביר, אוסאמה.
עפר שלח: אולי קיימים.
אוסאמה סעדי: דירקטורים מכהנים.
עפר שלח: אוקיי, זה יותר הגיוני.
אוסאמה סעדי: מתחילת שנת 2020 דירקטורים מכהנים, 485, מתוכם רק 34 ערבים.
אוסאמה סעדי: בקושי 7%, כאשר למשל במשרד הבינוי והשיכון מכהנים 57 ורק שלושה ערבים.
אוסאמה סעדי: בשאר המשרדים גם היחס הוא פחות או יותר אותו דבר.
אוסנת הילה מארק: טוב, אבל במשרד השיכון יש מלא חברות.
אוסאמה סעדי: יש חברות חשובות במשרד הבינוי והשיכון.
אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על נושא שהוא חשוב מאוד לחברה הערבית.
אוסאמה סעדי: אנחנו פנינו בנושאים האלה גם לשר הבינוי והשיכון, הרב ליצמן, ואנחנו עובדים על הנושא הזה.
אוסאמה סעדי: אני שמעתי את השר אמסלם במליאה כשהוא הציג.
אוסאמה סעדי: כמובן הייתה לו ביקורת על אורי יוגב אבל אני לא נכנס לכל המחלוקת הזאת.
אוסאמה סעדי: אנחנו בעד גיוון, בעד הנבחרת הזאת שתשקף כמה שיותר את כל הציבורים ואת כל הסקטורים, וכמובן שיהיו מוכשרים ויהיו מקצועניים.
אוסאמה סעדי: בכל זאת, צריך לנהל חברות ממשלתיות גדולות שהמחזור שלהן הוא מחזור בהיקפים גדולים.
אוסאמה סעדי: צריך להתחיל לעסוק בזה כי העובדה שלא ממנים ולא מאיישים יותר מ-50% מהדירקטורים, זה דבר חמור מאוד.
אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, מאחר והדוח הזה הוא מאז יולי 2016 עד פברואר 2017 ועברו כמעט שלוש שנים וחצי, אני הייתי מבקש גם לבדוק מה קורה עם הצעת החוק.
עפר שלח: אנחנו נשאל את משרד המשפטים.
עפר שלח: הדיון נמשך.
עפר שלח: אוסנת, בבקשה.
אוסנת הילה מארק: קודם כל תודה רבה אדוני היושב-ראש על הדיון הזה.
אוסנת הילה מארק: אני חושבת שזה דיון מאוד חשוב.
אוסנת הילה מארק: רשות החברות מנהלת במדינת ישראל כמות של חברות רציניות.
אוסנת הילה מארק: אני בטוחה ואני חושבת שלא מן הנמנע שהאנשים שייבחרו לדירקטורים שיושבים בחברות האלה צריכים להיות אנשים מוכשרים, אלא מה, אנחנו רואים בשנים האחרונות איזושהי מגמה שהאנשים שיושבים בתוך הדירקטורים האלה ויושבים כיושבי-ראש דירקטורים, אנחנו מוצאים חתך אחד של האוכלוסייה.
אוסנת הילה מארק: ככה אני רואה את הדברים.
אוסנת הילה מארק: כשהוחלט להקים את נבחרת הדירקטורים, אמרתי וואו, איזה רעיון אדיר, כל אחד יכול להירשם.
אוסנת הילה מארק: יהיה פה ייצוג לנשים, לאתיופים, לערבים, לחרדים, לכולם.
אוסנת הילה מארק: המנעד יהיה גדול.
אוסנת הילה מארק: לטעמי הנבחרת הזאת חטאה למטרה שלה לגמרי, כי בסוף מצאנו שם דירקטורים שבאו ממקומות מסוימים.
אוסנת הילה מארק: כמה שלא רצו שיהיו חברי מרכז הליכוד, וכמה שלא רצו שתהיה השפעה של חברי הכנסת על הדירקטורים, בסופו של יום לטעמי הגענו לתוצאה גרועה כי יש פה אוכלוסיות רבות בתוך הציבור שקולם לא הגיע לתוך הדירקטורים האלה.
אוסנת הילה מארק: אני מכירה לא מעט אנשים שהם טובים, מוכשרים הרבה יותר מהדירקטורים שמכהנים גם היום, ואין להם שום יכולת ביטוי.
אוסנת הילה מארק: אני לגמרי מתחברת למה שאמר השר אמסלם במליאה, שהוא רוצה ליצור איזה שהם קריטריונים נוספים, חדשים, שיהיה גם לפריפריה ביטוי בתוך הדירקטורים וגם לעוד אוכלוסיות אחרות שאני חושבת שהיום אין להן שום ייצוג.
אוסנת הילה מארק: בחלק האחרון אדוני, אני רוצה בבקשה להתייחס למה ששמעתי מיושב-ראש רשות החברות לשעבר, שהשרים רוצים להתערב ולהחליט.
אוסנת הילה מארק: חבר'ה, בסוף מדובר בחברות ממשלתיות שאמורות לעבוד עם השרים המכהנים ולהוציא את המדיניות של אלה שיושבים פה.
עפר שלח: בואי נדייק, אוסנת.
עפר שלח: החברות הממשלתיות הן חברות עצמאיות.
עפר שלח: בתוך משרד ממשלתי מקובל עלי לחלוטין שהשר רוצה אנשים בכפוף לקריטריונים שימלאו את מדיניותו.
אוסנת הילה מארק: אבל אם אנחנו מדברים על חברות ממשלתיות שכפופות לשרים מסוימים ומוציאים מדיניות שלהם, אני לא רואה למה שר לא יכול גם להתערב במינויים האלה.
אוסנת הילה מארק: מי שלא ראוי, אנחנו לא מבקשים להיכנס לתוך הנבחרת, אבל לפסול אנשים בגלל דעתם הפוליטית או בגלל שיוכם הפוליטי למפלגה כזו או אחרת, אני חושבת - - -
עפר שלח: אני לא שולל בהכרח את מה שאת אומרת.
עפר שלח: רק בשביל לדייק, זה לא מה שאורי יוגב אמר.
עפר שלח: אורי יוגב אמר שלא מתמנים דירקטורים כי השרים לא מצליחים להגיע להסכמות ביניהם.
אוסנת הילה מארק: אני לא מדברת על זה.
אוסנת הילה מארק: אני אומרת שמלכתחילה, אנשים להיכנס לתוך הנבחרת, הקריטריון שם הוא קריטריון שאם אתה משויך למפלגה כזו או אחרת אתה לא יכול להיכנס.
עפר שלח: על סמך מה את אומרת את זה?
אוסנת הילה מארק: יש את הטופס.
אוסנת הילה מארק: אם אתה חבר מרכז, אתה לא יכול להירשם בכלל לנבחרת, זה לא משנה מה הכישורים שלך.
אוסנת הילה מארק: בשביל להיכנס לנבחרת אתה צריך קודם כל להתפטר מחבר מרכז, ובחלק השני, גם אחרי שהתפטרת מחבר מרכז אתה צריך להוכיח כישורים מיוחדים.
אוסנת הילה מארק: הרי בסוף הן חברות אמנם ממשלתיות שמנהלות, אבל בסוף יש פה איזה מדרג.
אוסנת הילה מארק: אני חושבת שבמדרג הזה, מלכתחילה לפסול אנשים ששייכים לחברי מרכז, זה לא משנה לאיזה חברי מרכז, בכלל לכל הקשת הפוליטית - - -
שלמה קרעי: גם אצל הרשימה המשותפת.
אוסנת הילה מארק: אין לי בעיה, גם לרשימה המשותפת וליש עתיד אם יש לכם מרכז כזה או אין לכם, אני לא יודעת, אני לא בקיאה הזה.
אוסנת הילה מארק: אני רוצה לקחת את זה למקום באמת רציני מהסיבה היחידה, שאני חושבת שהנבחרת הזו בסוף צריכה לשקף גם את הציבור.
אוסנת הילה מארק: כשאני מדברת על הציבור אני רוצה שיהיה פה את כל המגוון, והמגוון הזה מדבר על פריפריה ולא כמו שהוא כיום נמצא ברעננה, הוד השרון ורמת השרון וכאלה מקומות.
אוסנת הילה מארק: יש גם אופקים ויש דימונה.
אוסנת הילה מארק: אני גדלתי באופקים.
אוסנת הילה מארק: שלמה בא מהפריפריה.
שלמה קרעי: כדאי לקבל פילוח גיאוגרפי של נבחרת הדירקטורים.
עפר שלח: אין לי.
אוסנת הילה מארק: אדוני היושב-ראש, אני מבטיחה לך שאם אנחנו נבקש פילוח כזה על פי אזורים, אנחנו פה בוועדה נגיד, וואלה, חטאנו.
עפר שלח: חבר הכנסת הלוי, בבקשה.
עמית הלוי: תודה רבה, בוקר טוב אדוני היושב-ראש.
עמית הלוי: אני רוצה לומר את הבעיה שלפנינו, ולדעתי ההצגה כאן היא מאוד חשובה והדיון שאתה מקיים הוא מאוד חשוב.
עמית הלוי: קודם כל העובדה שיש לנו רק 43% של מינויים זאת בעיה.
עמית הלוי: אני עבדתי בממשלה כמה שנים, הכרתי את זה מקרוב, אז קודם כל זה חייב להיות על השולחן, איך אנחנו מייעלים את תהליך המינויים ולהגיע לשורש העניין ולטפל בו.
עמית הלוי: בהקשר של הדוח שמונח לפנינו, אני מציע פה שני עקרונות שלדעתי הם החשובים לניהול הדיון, מעבר להתייעלות הכללית, שיש פה כמה דברים שעלו בביקורת.
עמית הלוי: חברה הממשלתית היא בסופו של דבר זרוע ביצוע של הממשלה.
עמית הלוי: כשלשר התחבורה יש רשות שדות התעופה או כשלשר התרבות חילי טרופר יש 22 תאגידים שהוא בעצם מנהל אותם, זאת זרוע ביצועית של הממשלה.
עפר שלח: אפשר להתווכח על מה שאתה אומר.