GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלון קינסט: אם אני קובע כלל של 20% במקום 15% אז קודם כול בהיעדר תקציב, משרדי ממשלה היום מפרסמים הרבה פחות מכרזים, אבל בהנחה שבכל זאת יהיה תקציב ומשרדים יפרסמו מכרזים, בעזרת השם, אנחנו במקרה הטוב נראה את התוצאות בתקופה הזו.
עפר שלח: יותר טוב חצי שנה מאשר בכלל לא.
אלון קינסט: צריך להבין שזו מגבלה של שימוש בכלי.
אלון קינסט: כלי הרכש הממשלתי הוא מאוד מאוד חזק ועוצמתי, אבל הוא מתנהג כמו נושאת מטוסים קצת, ברגע שאתה לוקח את ההגה ימינה לוקח הרבה מאוד זמן עד שהעסק זז.
אלון קינסט: אני מכיר את העבודה של משרד הביטחון ואני מאוד מאוד מעריך את העבודה של אבי דדון ראש מנה"ר.
אלון קינסט: הכללים שחלים על יתר המשרדים הם קצת שונים.
אלון קינסט: לא בכדי חלק גדול מהרכש לצורכי קורונה הוסב גם למנה"ר שיכול לעבוד במהירות קצת גבוהה יותר.
אלון קינסט: זה לגבי הקורונה – אין שינוי בתקופה הזו.
אלון קינסט: כן חשוב להגיד שפרסמנו הוראות פנימיות למשרדי הממשלה שנוגעות להקלה על ספקים, גם בהתמודדות במכרזים חדשים וגם על ספקים מכהנים.
אלון קינסט: צריך להבין, בעיקר בתחום השירותים, רוב הספקים שעובדים עם הממשלה הם ספקים של שירותים מתוצרת הארץ.
אלון קינסט: אם יש לנו חברה שמפעילה קייטרינג, אז היא חברה ישראלית, אין חברות מחו"ל.
אלון קינסט: ואם החברה תגיע אי פעם מחו"ל אז העובדים שלה יהיו מקומיים.
אלון קינסט: אנחנו קשובים מאוד להרבה מאוד תלונות, מענים ובקשות, שמגיעים מהשטח ומייצרים כללים למשרדים איפה הם יכולים להגדיל סיכונים, לעשות ניהול סיכונים חכם יותר, להקל דרישות, להקל על ספקים מכהנים, עד כדי אפילו שינוי הסכמים קיימים כדי להקל על ספקים.
אלון קינסט: אנחנו מאוד קשובים לצורך של השטח בנושא הרכש.
אלון קינסט: בנושא הזה ספציפית של תיקון הכללים של העדפה צריך להבין שאפשר לעשות את זה, אבל הוא לא ישפיע בתקופת הקורונה.
אלון קינסט: בכל מקרה הוא מחייב תיקון חקיקה ותקנות כך שזה תהליך ארוך.
עפר שלח: קודם כול, גם אם זה ייקח חצי שנה, זה לא צריך לקחת חצי שנה, וכמו שאתה אומר, זה התפקיד שלכם, אבל אם לא נתחיל אותו, הוא לא יקרה גם בעוד חצי שנה.
עפר שלח: יותר טוב עכשיו ושזה יבוא לידי ביטוי בעוד חצי שנה מאשר בכלל לא.
עפר שלח: זה גם מייצר אופק.
עפר שלח: מי שנכנס למכרז כזה ויודע שבעוד חצי שנה יהיה לו תזרים כזה או אחר, יכול להיות שהוא יכול לקבל אשראי באופן יותר נוח.
עפר שלח: אי אפשר להגיד שבגלל שזה לוקח זמן וזה לא יעיל אז לא צריך לעשות את זה בכלל.
עפר שלח: שנית, לא ענית לי במה השתנו ההנחיות שאתם מקבלים עכשיו ושאתם מבצעים בגלל האילוצים המיוחדים של תקופת הקורונה.
אלון קינסט: ההנחיות הן הנחיות שאנחנו מוציאים למשרדים.
אלון קינסט: קודם כול, הן בצד של היעילות.
אלון קינסט: אנחנו בתקופה מוגבלת הקלנו על משרדים לבצע התקשרויות לצורך רכש חירום לצורכי קורונה, וזה לא בצד הדאגה לספקים אלא זה בצד הדאגה למשרדי הממשלה שיוכלו להצטייד בהתאם לצורך.
אלון קינסט: אנחנו הוצאנו הנחיות לחשבים ולמשרדים שנוגעות ליכולת המשרדים להתגמש ולתת הקלות לספקים שכבר עובדים איתם כרגע.
אלון קינסט: אנחנו לא הוצאנו הנחיות שנוגעות להגברת ההעדפה של תוצרת מקומית.
אלון קינסט: כן עומדת כרגע על השולחן הנחיה שעדיין לא אושרה לעניין הקלות לעסקים קטנים, אבל גם זה נעשה במסגרת הקיים בחוק.
אלון קינסט: חוק חובת מכרזים בסיוע שלנו תוקן ב-2016 כדי להגדיל את הנתח של רכש מעסקים קטנים.
אלון קינסט: למרות נתונים שמוזכרים הרבה מאוד פעמים, אנחנו אומנם עושים הרבה מאוד דברים בהקשר הזה אבל אנחנו סך הכול חושבים שהמצב הוא לא רע, והוא הרבה יותר טוב ממה שהוא היה בעבר, והוא גם הרבה יותר טוב ממדינות שאליהן אנחנו משווים את עצמנו, ויש לנו גם נתונים להציג.
אלון קינסט: אנחנו צועדים את הצעדים האלה, והצעדים האלה הם צעדים רכים, אלו לא צעדים של מתן העדפה.
אלון קינסט: חשוב להבין, העדפה זה אומר לתקן את החוק, לתקן את התקנות – תהליך שאחריו לכשיתפרסם מכרז, התיקונים האלה יחולו עליו, ולכשיבחר זוכה במכרז, עוד שנה מהיום, אם הוא יזכה בעקבות ההעדפה אז אנחנו נראה את ההשפעה.
עפר שלח: כדאי להביא את החוק והתקנות.
דוד לפלר: ראשית, אני שמח לשמוע את הגישה, אבל חשוב שבתוך אגף החשב הכללי יעזרו לנו לפחות לא לשנות לרעה.
דוד לפלר: זאת אומרת, את הכללים למלא בצורה קפדנית ולא לחפש דרכים ולא לנצל הזדמנויות בעת הזאת, גם אם הן מוצדקות מסיבה כלכלית, שאולי יוזילו לנו את המכרז בכמה אחוזים כשהמחיר יהיה לוותר על רכש גומלין בתקנות הקיימות, בחוקים הקיימים.
דוד לפלר: אני כרגע לא מדבר על שינוי חוקים.
דוד לפלר: אנחנו מרגישים שאנחנו לפחות חלק מאנשי אגף החשב הכללי בהקשרים של המכרזים המאוד מאוד גדולים בתל אביב של הרכבת הקלה, אנחנו כל הזמן צריכים להיאבק כדי להחיל את מה שקיים היום בחוק.
דוד לפלר: לכן, בשלב הזה הייתי מתספק גם בלעמוד על מה שקיים היום.
אלון קינסט: יושבת לידך נעמה קאופמן שמכירה את הנושא לעומק ויודעת עד כמה זה מורכב.
אלון קינסט: הרכש הולך ונהיה יותר ויותר מורכב ואיתו נעשה גם מורכב היישום של העדפת תוצרת הארץ וגם של רכש הגומלין.
אלון קינסט: נמצאת פה עינת גמזו מחטיבת תשתיות ופרויקטים למקרה שתרצו להתייחס ל-BOT.
אלון קינסט: אני רק מזכיר שבעקבות הדיון במשרד הכלכלה סוכם על המשך השיח עם סגן בכיר לחשב הכללי בהקשר הזה כך שהנושא הזה נמצא בדיון ובטיפול.
עפר שלח: עינת גמזו, נאמרה פה אמירה מאוד מפורשת בתשובה לשאלתי לגבי מימוש של רכש גומלין בהיבט של תחבורה פרויקטים.
עפר שלח: האם תוכלי להגיב על זה?
עפר שלח: נאמר פה באופן ברור שאין מימוש ראוי על פי הכללים שנקבעו, ואפילו על פי החקיקה, בכל מה שנוגע לפרויקטים מסוג זה.
עינת גמזו: קודם כול, נאמרו הרבה אמירות במסגרת הדיון הזה והרבה אי-דיוקים.
עינת גמזו: אנסה להתייחס כמה שיותר ואני אעשה את זה כפי שהגדרת בתחילת הדיון בשני רבדים: רובד אחד, מה נעשה עד כה, ורובד שני, מה נעשה בהקשר של הקורונה.
עינת גמזו: מה נעשה עד כה?
עינת גמזו: קודם כול, פרויקטי תשתית והוצאת מכרזים בשיטה הזו זה ממש לא משהו שנעשה בשנתיים-שלוש האחרונות, זה משהו שקורה כבר 20 שנה.
עינת גמזו: עד השנתיים האחרונות לא הייתה דרישה להחיל רכש גומלין בפרויקטים האלה.
עינת גמזו: כשעלתה הדרישה הזו יחד עם משרד הכלכלה יחד עם הרשפ"ת בחסות ועדת הכספים הושג סיכום בין הצדדים.
עינת גמזו: הסיכום הזה הוצג בוועדת הכספים בכנסת על ידי הרשפ"ת, וזה סיכום שאנחנו עומדים לפיו ומקיימים איתו.
עינת גמזו: יש רכש גומלין בפרויקטי התחבורה, פרויקטי ה-PPP, יש ברק"ל ירושלים שזה הפרויקט הכי גדול עד היום שיצא במדינת ישראל, יש בו רכש גומלין.
עינת גמזו: יש פרויקט נתיבים מהירים וגם בו יש רכש גומלין, גם בפרויקט של רק"ל תל אביב יש רכש גומלין בהתאם בדיוק לאותו סיכום.
עינת גמזו: אנחנו עובדים אחד לאחד לאותו סיכום שהושג יחד עם משרד הכלכלה.
עינת גמזו: לאור צו השעה ולאור הנסיבות המיוחדות שחלות עכשיו הושג סיכום בין החשב הכללי לבין שר הכלכלה, ובמסגרתו מקדמים פתרון נוסף שמגבשים אותו עכשיו.
עינת גמזו: כמו שציין משרד הכלכלה, יש דיונים בשבוע הבא יחד עם משרד הכלכלה בחסות ועדת הכלכלה שבה היו דיונים שהוזכרו קודם, ושם מגבשים פתרונות נוספים.
עינת גמזו: אנחנו עובדים על פתרונות נוספים מעבר לכל מה שציינתי עד כה.
זיוה איגר: בהנחה שאתם עומדים במתווה שעליו את מדברת ואותם אי-דיוקים שאת מדברת עליה, אני מאוד מאוד אשמח לדעת.
זיוה איגר: אנחנו הבנו, ולא הוכח לנו אחרת, הסיכום היה שאם אין מימון EIB ברק"ל תל אביב אזיי יוחל רכש הגומלין, ואם יש מימון אזיי יוחל רכש גומלין עקיף.
זיוה איגר: אנחנו הבנו ששמתם בהיחבא רכש גומלין עקיף, זה אומר שיש מימון של ה-EIB.
זיוה איגר: היינו מאוד שמחים לקבל, אחרי עשרות מכתבים, את ה- term sheet שמראה שיש מימון של ה-EIB.
זיוה איגר: אם אתם מדייקים אז בואו נדייק.
זיוה איגר: תראו לנו שיש מימון EIB ונקבל את הרכש.
דוד לפלר: לפי המתווה, ואני שמח ואנחנו בהחלט מתכוונים לעמוד בו, למרות מה שאמר היושב-ראש שזה נעשה לפני הקורונה, רק במקרה שברור שיש מימון של EIB אז אין רכש גומלין ישיר.
דוד לפלר: אתם הוצאתם את רכש הגומלין הישיר כאילו כבר ברור שיש את המימון של ה-EIB, ועל זה הוויכוח.
זיוה איגר: אנחנו נשמח שתשלחי לנו את האישור שיש את המימון של ה-EIB ולפיו חל רק רכש עקיף ברכבת קלה כמו שכרגע קורה.
עינת גמזו: אישור סופי אם ה-EIB יממן או לא יממן הוא משהו שמקבלים אותו בהמשך התהליך, זה לא משהו שקורה כרגע.
זיוה איגר: זה היה הסיכום, זה - - -
עינת גמזו: לגבי תכתובת ספציפיות – בגלל שרק"ל תל אביב זה לא פרויקט שלי, אנחנו ננסה לאתר את מה שיש.
עינת גמזו: זיוה, במסגרת הדיונים אם יש לך שאלות ספציפיות, אנחנו נפגשים שבוע הבא ונדבר על מה שתרצו ואיך תרצו כמו שאנחנו עושים תמיד וכמו שעשינו גם בסיבוב הקודם לפני שנתיים.
עינת גמזו: אני לא חושבת שצריך את הוועדה לביקורת המדינה בשביל לתת לכם תשובות לשאלות, - - -
זיוה איגר: יש לי הרבה מאוד שאלות ספציפיות ואני מוציאה אותן ואני לא מקבלת תשובות.
זיוה איגר: לצערי הרב, אנחנו הגענו לפה.
עפר שלח: מה לעשות שהוועדה לביקורת המדינה פה, ועכשיו כשהבאתם את המריבה אלינו לחצר אז לי יש בקשה לנתונים.
עפר שלח: כן, היינו רוצים לדעת את הסוגיה הזו.
עפר שלח: אם שני משרדי ממשלה מתווכחים עליה אז כדאי שאנחנו נדע את זה ברמה העובדתית.
עפר שלח: אני גם רוצה לקבל מכם נתונים באופן ברור לגבי מימוש של העדפה, ואני מדבר לאוצר ולחשב הכללי בכלל, לאו דווקא אצלך.
עפר שלח: איזה מימוש יש במשרדים שאינם משרד הביטחון?
עפר שלח: אגב, אני לא מקבל את ההערה הקודם של אלון קינסט שבמשרד הביטחון יותר קל.
עפר שלח: משרד הביטחון עומד בחוק חובת מכרזים כמו כולם ואולי עושה את זה באופן יותר יעיל, אבל זה לא אומר שהחיים שלו יותר קלים.
עפר שלח: באיזה מכרזים הייתה העדפה של כחול לבן שבאה לידי ביטוי בזה שספק סופי בסופו של דבר זכה במכרז בזכות העדפה של כחול לבן, 15%, השוואת מחירים?
עפר שלח: והאם זה באמת?
עפר שלח: אבי דדון נתן לנו פה נתונים.
עפר שלח: הוא אמר שברכש של למעלה מ-2.5 מיליארד מכחול לבן, הוא העריך את העלות הנוספת שנבעה מכחול לבן ב-7 מיליון.
עפר שלח: זה 3 פרומיל בפעם האחרונה שאני ספרתי.
עפר שלח: האם יש לכם נתונים כאלה ברמה משקית כללית?
עפר שלח: כי אם עולה לנו 3 פרומיל להעדיף כחול לבן אז כל אזרח בישראל יגיד לך שהוא רוצה שיעדיפו כחול לבן כי זה דבר חשוב.
עפר שלח: אני מבקש שתספקו לוועדה את הדבר הזה תוך שבועיים, אנא בטובכם.
עפר שלח: דוד, אני רוצה להבין בידיים או בפה של מי נמצאות השיניים לגבי האכיפה של חוק כחול לבן?
עפר שלח: שאלתי את זה כמה פעמים בדיון.
נעמה קאופמן פס: החשב הכללי, אלא אם כן ייתנו לנו סמכויות אכיפה בנוסף.
עפר שלח: החשב הכללי?
עפר שלח: זה לתת את השיניים לאגוז במקרה הזה, ואני לא אומר את זה בהשמצה על החשב הכללי.
עפר שלח: לחשב הכללי יש תפקיד, בסוף הוא אחראי על האוצר.
עפר שלח: תפקידו לאזן אתכם, את האנשים האחרים, תוך כדי הסתכלות על החור של הגרוש.
עפר שלח: אם הוא זה שגם צריך לאכוף את כחול לבן, את כממשלה יוצרת לו ניגוד עניינים בתוך הג'וב שלו.
נעמה קאופמן פס: אנחנו נשמח לקבל סמכויות אכיפה מקבילות בנושא כחול לבן, אבל זה עניין של חקיקה.
זיוה איגר: לרכש גומלין יש אכיפה, יש חוק, אבל על מנת לעצור מכרז שלא עומד בכללים אנחנו צריכים אישור של החשב הכללי, הוא הרגולטור שלנו.
זיוה איגר: לכן, מה שאמרה פה עינת הוא נכון.
זיוה איגר: מאז ומתמיד היו מכרזי תשתית, רק שבשנתיים-שלוש השנים האחרונות החשב הכללי הוא זה שמוציא אותם ולנו אין שום יכולת להפעיל את האכיפה ולעצור.
דוד לפלר: הוא כאילו צריך לאכוף על עצמו.
עפר שלח: כן, זה בדיוק העניין, וזה באמת בלי להגיד שום דבר רע על הכוונות.
עפר שלח: אתה לא יכול להעמיד אדם במצב שבו הוא אחראי על זה שהמכרז יעלה הכי פחות, בין אם מחשבים את זה בעלות מיידית ובין אם מדברים על LLC, וכן האלה.
עפר שלח: הוא זה שצריך בסוף להסתכל על זה דרך הסוגיה התקציבית, ואנחנו שמים עליו משהו שהוא ערכי.
עפר שלח: נכון שיש לו משמעויות כלכליות, אבל בסוף הוא בא לזה מכיוון ערכי שיכול להיות מנוגד.
עפר שלח: לכן, בעיניי, צריכה להיות התנגשות במובן החיובי הזה כשהסמכויות יהיו אצלכם ואתם תוכלו להתנגש איתו עם זכות וטו או עם איזשהו מנגנון הסדרה - מה שלא יהיה.
עפר שלח: אני רוצה לומר כמה דברים: ראשית, אם מתקיימת איזושהי הסדרה או שולחן עגול עם ועדת הכלכלה, אני אדבר עם ידידי יושב-ראש ועדת הכלכלה.
עפר שלח: בסוף הוא לקח ג'וב שהיה של האופוזיציה בדרך כלל, והגיע הזמן שניקח אותו חזרה.
עפר שלח: אני ארצה באופן אישי ובשם הוועדה לביקורת המדינה להיכנס לדבר הזה.
עפר שלח: אם החקיקה או ההסדרה של סוגיית רשויות המקומיות כנראה מצריכה איזושהי העברה בחקיקה ותקנות, אנחנו נשתדל, ותשתדלו גם אתם, שזה יגיע לכנסת.
עפר שלח: זה פתח אדיר.
עפר שלח: אני לא יודע כמה זה הרכש הממשלתי, אם אמרו פה שהרכש הציבורי זה 100 מיליארד, להערכתי, וממה שאני מכיר מחלקים גדולים - - -.
עפר שלח: אבל כמובן שהחקיקה לגבי הרשויות המקומיות היא תמיד בעייתית, הרשויות המקומיות הן רבות והן שונות האחת מהשנייה, יש רשויות חלשות.
עפר שלח: אבל אם רק החלשות החזקות יממשו את זה, כבר הכנסנו פנימה כמה מיליארדים טובים.
עפר שלח: כל דבר אחר שאתם חושבים שצריך לשנות במסגרת החקיקה, ואני מדבר עכשיו בשם כל הכנסת, וזה לא דיון ראשון ולא עשירי שהייתי בו, הכנסת מבינה את זה, ועוד בימים שלפני הקורונה.
עפר שלח: הכנסת תומכת בזה.
עפר שלח: ככל שאתם תמצאו דרכים להביא את זה לפנינו, הכנסת תתמוך בדבר הזה ותדחוף אותו, בין אם זה כאן, בוועדת הכלכלה או בוועדת הכספים, ועל אחת כמה וכמה בימי הקורונה.
עפר שלח: זה פשוט מטורף.
עפר שלח: המדינה עוסקת עכשיו בהעברות ישירות בעשרות ואולי מאות מיליארדים, ואולי עברנו כבר את ה-100 מיליארד.
עפר שלח: אם זה באמת יהיה לאורך השנה, עד יוני הבא, אז ההעברות הישירות שהן נדרשות כי לאנשים אין מה לאכול, אבל הן לא מייצרות מקומות עבודה ולא ביקושים ולא צמיחה במשק.
עפר שלח: הן לא מייצרות את כל המסלול שאנחנו צריכים בשביל להמריא ליום הבא.
עפר שלח: במובן הזה זו שעת רצון גם אצל מי שלא היה בעסק הזה קודם, כמו שאני והרבה חברי כנסת אחרים היינו.
עפר שלח: תביאו לנו את הדברים, נשתדל להעביר אותם.
עפר שלח: כאמור, אנחנו מבקשים את הנתונים האלה ממשרד האוצר.
עפר שלח: בואו נראה שאנחנו באמת בתוך חודש-חודשיים הקרובים - אולי נקדים את תקציב המדינה אם החוק יעבור ביום רביעי, ונכניס את זה כבר לתקציב המדינה החדש.
עפר שלח: אני מתכבד לפתוח את הדיון בדוח מבקר המדינה 70ב – היבטים בפעילות המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל והרשויות לפיתוח הנגב והגליל.
עפר שלח: בהמשך נבקש להתמקד בעיקר בשאלה איך הרשויות המקומיות בפריפריה, בנגב ובגליל, מתמודדות עם המצוקה שנגרמה להן.
עפר שלח: מדובר ברשויות שרובן לא חזקות מלכתחילה ונגרמה להן מצוקה משמעותית כתוצאה ממשבר הקורונה.
עפר שלח: עסקתי בכך כיו"ר ועדת קורונה בשעתו.
עפר שלח: ככל שהזמן עובר המצוקה רק מחריפה.
עפר שלח: אני רואה אמירה של בנק ישראל עכשיו שהתוצאות הכלכליות של הקורונה גרועות אפילו מתרחיש הקיצון שהוא חזה.
עפר שלח: זה בוודאי משפיע על רשויות מקומיות, כמו גם הבעיות של היעדר תקציב, ואי לכך גם פגיעה בהכנסות שלהן מהמדינה.
עפר שלח: אנחנו נבקש לשמוע משורה גדולה של ראשי רשויות, גם ראשי מועצות אזוריות, גם ראשי עיריות, מכול המגזרים, איך הם מתמודדים.
עפר שלח: נתחיל בהצגת הדוח.
צחי סעד: צהרים טובים.
צחי סעד: נקודת המוצא של הדוח הייתה הרשויות לפיתוח הנגב והגליל שהוקמו על פי חוק בתחילת שנות ה-90'.
צחי סעד: מאוחר יותר, ב-2005, הוקם המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
צחי סעד: הדוח עוסק ביחסי הגומלין ביניהם והמשמעות מבחינת התפקוד שלהם כלפי התושבים והרשויות של הנגב והגליל.
צחי סעד: הדוח העלה חסמים ביכולת הרשויות המקומיות לממש תמיכות, תקציבים, פרויקטים שונים וכו', במיוחד הרשויות החלשות כמובן, חלקן במגזר הלא יהודי.
צחי סעד: הדוח העלה תמיהות לגבי המטרות האמיתיות של פרויקטים, התרומה האמיתית שלהם לתושבים באזורי הנגב, הגליל והפריפריה, לגבי תהליכי מינויים, ובמשתמע מה התרומה האמיתית של כל התהליכים האלה לפיתוח הנגב והגליל, האם באמת מומשו התקציבים, התמיכות והכספים שרצו להעביר למקומות האלה.
צחי סעד: ברשותך, אבקש מניר עוזרי, סגן מנהל האגף שעסק בנושא, להציג בקצרה את הממצאים.
ניר עוזרי: שלום לכולם.
ניר עוזרי: דוח 70ב פורסם במאי 2020.
ניר עוזרי: תקופת הביקורת הייתה בין אוגוסט 2017 לפברואר 2018.
ניר עוזרי: בחנו בעיקר את המשרד לפיתוח הנגב והגליל, הרשות לפיתוח הגליל והרשות לפיתוח הנגב.
ניר עוזרי: נבחנו שלושה היבטים: תפעול הרשויות לפיתוח תחת המעמד הסטטוטורי שלהן; פעילות המשרד לפיתוח לצורך ביצוע פרויקטים; ומינויים של מנכ"ל הרשות לפיתוח הנגב והעסקת יועצים חיצוניים.
ניר עוזרי: מעט פרטים על התחום: תקציב המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל לשנת 2017 היה כחצי מיליארד ש"ח; תקציב כל אחת מרשויות הפיתוח היה 40 מיליון ש"ח; יש לנו 35 רשויות מקומיות בנגב ו-94 בגליל.
ניר עוזרי: מטרות המשרד הן להעניק סיוע נקודתי ליישובים בנגב ובגליל ולפריפריה חברתית, לחזק את החוסן החברתי, להגדיל צמיחה ולהביא לצמצום פערים על מנת לשפר את איכות החיים.
ניר עוזרי: הרשויות הוקמו כתאגידים סטטוטוריים ובשנת 2005 עברו לאחריות המשרד לפיתוח.
ניר עוזרי: המשרד לפיתוח והרשויות פועלים באמצעות קולות קוראים, מכרזים ומיזמים משותפים למימוש המדיניות ויישום החלטות ממשלה בתחומי הנגב והגליל.
ניר עוזרי: התחום הראשון שנבדק הוא עצמאות הרשויות לפיתוח וגיוס משאבים.
ניר עוזרי: מצאנו שהרשויות לפיתוח התבססו על תקציבים שהן מקבלות מהמשרד לפיתוח, לא גייסו תקציבים בעצמן.
ניר עוזרי: כחלק מזה – זו סיבה ומסובב כמובן – המשרד לפיתוח התייחס לרשויות כזרועות לביצוע, כאחד ממחוזותיו, והתערב גם בפעילות השוטפת וגם בתכנון העבודה.
ניר עוזרי: המלצת מבקר המדינה הייתה לשמור על האיזון שנדרש בין עצמאות הרשויות לבין הצורך בפיקוח ובקרה עליהן.
ניר עוזרי: בנוסף, בחנו חסמים למיצוי משאבים על ידי הרשויות המקומיות בנגב ובגליל.
ניר עוזרי: למעשה בדקנו האם הרשויות מצליחות לממש את הקולות הקוראים שהמשרד והרשויות מציעים.
ניר עוזרי: מצאנו: העדר אפשרות להגשה מקוונת; היעדר הנגשה בשפה הערבית; זמן המענה לקולות קוראים לא היה מותאם לפרויקטים ולא איפשר לרשויות להיערך אליו; דרישות מימון, מצ'ינג, שלא היו פרוגרסיביות מנעו מרשויות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך לממש את הקולות הקוראים.
ניר עוזרי: ההמלצות שלנו הן: להקל על הגשת קולות קוראים; להתאים את זמן המענה; להעביר תשלומים במועד רלוונטי; ולנקוט בשיטת מימון פרוגרסיבית.
ניר עוזרי: דבר נוסף שבחנו הוא איוש המינהלות והמועצות ברשויות לפיתוח הנגב והגליל.
ניר עוזרי: מצאנו איוש חסר.
ניר עוזרי: אפשר לראות בטבלה ששיעורי האיוש בפועל הם 17%, 20%, 32% לכל היותר.
ניר עוזרי: נושא נוסף שנבחן הוא בקשת תמיכה של עמותה שהתגלה תוך כדי הבקשה שיש זיקה לשר לפיתוח.
ניר עוזרי: עמותה מסוימת הגישה בקשה, יו"ר העמותה וסמנכ"לית העמותה היו חתומות על הבקשה.
ניר עוזרי: לא צוין בטופס הבקשה זיקה, לא נדרש בעצם לציין אז ממילא לא צוינו.
ניר עוזרי: חשב המשרד בחן את הנושא, מצא, פנה לעמותה, היא משכה את הבקשה.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים ליועץ המשפטי לממשלה לשנות את נוהל ההגשה כך שתהיה חובה לציין זיקות.
ניר עוזרי: המשרד שלנו בחן גם ביצוע של כמה פרויקטים, מצאנו מגוון ליקויים.
ניר עוזרי: בפרויקט מסוים, "תכנית חרדים באקדמיה", היקף ההתקשרות היה 8 מיליון, 4 מיליון ש"ח השתתפות של המשרד.
ניר עוזרי: הוחלט להאריך את המיזם בשנה נוספת למרות שלא עמדו בתנאים כבר בשנה הראשונה.
ניר עוזרי: בפרויקט אחר, סיוע למשפחות אבלות, נמצא שהרשות לפיתוח הנגב אישרה את הפרויקט, פרויקט דומה ניסו לאשר ברשות לפיתוח הגליל והוחלט שהוא לא הולם את מטרות הרשות.
ניר עוזרי: פרויקט נוסף, תמיכה באחת מהילולות בדרום, נמצא שאחד מעובדי הרשות לפיתוח הנגב פנה לרשות המקומית וביקש ממנה לתקן את בקשתה על מנת לקבל תמיכה גבוהה יותר.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים להקפיד על בחינה של עמידה בהסכמים כבר בשלב הסכם ההתקשרות והמשכי הסכמי התקשרויות.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים ליזום פרויקטים בתחום האחריות ופרויקטים שנותנים מענה לכלל האוכלוסייה ולא לאוכלוסיות ספציפיות.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים להימנע מהכוונת רשויות מקומיות שיכולה לגרור בקשות שלא עונות על התנאים והקריטריונים, וכמובן לחדד לעובדים שלא להכווין רשויות מקומיות.
ניר עוזרי: בחנו את תהליך מינוי מנכ"ל לרשות לפיתוח הנגב ב-2016.
ניר עוזרי: מצאנו שהייתה מחלוקת מהותית בין חברי הוועדה שנגעה להיקף הניסיון והיקף הכספים שניהל.
ניר עוזרי: הביקורת עשתה בחינה עצמאית ומצאה שהוא ניהל מתנ"ס עירוני והיה חבר בפורום הנהלה שדן בפעילות אבל לא דן בתקציב החברה העירונית כולה, מה שסתר את הגשת הבקשה.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים למועצת הרשות לפיתוח הנגב לקבוע מראש אמות מידה ברורות למתן ניקוד, שלא יתגלו מחלוקות כאלה, שזה לא יגיע למצב של חוסר ודאות, ולבחון דרכים לשיפור עבודת הוועדה ועמידה באיתור המידע שעומד בפניה.
ניר עוזרי: בחנו גם העסקה של יועצים.
ניר עוזרי: בחנו שלושה יועצים: יועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הנגב, יועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הגליל ויועצת להעצמה נשית לרשות לפיתוח הגליל.
ניר עוזרי: מצאנו שהוועדות פעלו בלי שהוצג לוועדות מסמך צורך; מצאנו שהיועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הנגב הועסק שלא בהתאם למטרות המכרז, הוא עסק בעבודה פנים-ארגונית ולא בקשרי ממשל, שזו מן הסתם עבודה חוץ-ארגונית.
ניר עוזרי: מצאנו בשני המקרים שניתן בניקוד ניסיון מקצועי ניקוד גבוה מאוד, באחד מהם אפילו מקסימלי, למרות שלמועמדים אחרים היה ניסיון רלוונטי מהותי יותר.
ניר עוזרי: נציין בהקשר הזה שגם ליועץ לקשרי ממשל לפיתוח הגליל וגם ליועצת להעצמה נשית היה רקע מקצועי במתן שירות במפלגת השר.
ניר עוזרי: מצאנו שהיועץ לקשרי ממשל לפיתוח הגליל והיועצת להעצמה נשית הגישו דיווחים שגויים, חסרים, וקיבלו אף תשלומים ביתר.
ניר עוזרי: מכול האמור כאן עולה שהרשות לפיתוח הגליל לא עשתה מספיק כדי לפקח ולבקר על עבודת היועצים.
ניר עוזרי: אנחנו ממליצים: להקפיד ולתעד את הישיבות ואת מהלך הדיון, להגדיר צרכים ברורים, לפרט ולתת נימוקים לאישורי מכרז; לשפר את תהליכי העסקת יועצים וקבלת דיווח מהימן ופיקוח ובקרה; וכמובן לפעול להשבת הכספים ששולמו ביתר.
ניר עוזרי: כן נרצה לציין לחיוב שבאוגוסט 2017 נחתמו הסכמים בין המשרד לפיתוח לרשויות שמסדירים את האיזון בין הצורך בפיקוח ובקרה לבין עצמאותן.
ניר עוזרי: עם זאת, כן מצאנו הבדלים והערנו על כך בדוח.
ניר עוזרי: לסיכום, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות הוקמו במטרה להביא לפיתוח כלכלי ולפעילותם אמורה להיות השפעה מהותית.
ניר עוזרי: עם זאת, מצאנו שהם נדרשים לפעול להסרת חסמים להשתתפות רשויות מקומיות ולפיתוח יזמים, להביא לכך שעיקר התקציבים יגיעו לרשויות החלשות.
ניר עוזרי: אנחנו מצפים מהם לפעול בחיסכון וביעילות וליצור סדרי בקרה ראויים לגבי הפעלת פרויקטים ומינויים.
ניר עוזרי: תודה.
עפר שלח: העליתם נקודות, למשל ביחס למינויים או ביחס לפרויקטים שקיבלו תמיכה, האם גם הגעתם למסקנות כמה זה סיסטמי?
עפר שלח: אני מניח שאתה יכול לראות בכל משרד ממשלתי מקרה אחד או שניים, האם אתם יכולים להגיד שבמשרד הזה זו תופעה יותר רווחת ממקרה אחד או שניים?
ניר עוזרי: כמו שהערנו בדוח, היו כאן יותר ממקרה אחד או שניים, היו לפחות חמישה מקרים בין הרשויות.
ניר עוזרי: הערנו את זה בצורה מפורשת בדוח.
עפר שלח: חה"כ סעיד אלחרומי, בבקשה.
סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש, על קיום הישיבה בנושא החשוב הזה.
סעיד אלחרומי: לכל אחת מהרשויות האלה, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל, הוקצה תקציב של 40 מיליון שקל.
סעיד אלחרומי: עולה מהדוח שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל החשיב אותן כחלק מהמחוזות שלו ולא זו הייתה כוונת המחוקק בהקמת שתי הרשויות האלה.
סעיד אלחרומי: הרשות לפיתוח הנגב – שקרובה אלי ובשלב מסוים בשנים עברו גם הייתי שותף לכמה פרויקטים – מתוקצבת על ידי המשרד לפיתוח הנגב והגליל אבל היא רשות שבעיקר נועדה לגייס תקציבים ולעזור לרשויות המקומיות, בעיקר החלשות, לפתח מיזמים בהן.
סעיד אלחרומי: גם אם היא מתקצבת ברור שיש מצ'ינג, זה לא תקצוב מלא.
עפר שלח: כן, אנחנו בטח נגיע לסוגיית המצ'ינג.
סעיד אלחרומי: מה שקרה זה שהם פשוט נשארו סטטיים.
סעיד אלחרומי: לא ביצעו גיוס כספים ופיתוח פרויקטים בעלי משמעות בנגב.
סעיד אלחרומי: אם תשאל עכשיו, לפחות במגזר הבדואי בנגב – וזה לא מעט רשויות – אף אחד לא שמע על רשות לפיתוח הנגב.
סעיד אלחרומי: הם שומעים על רשות אחרת, הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואים.
סעיד אלחרומי: אני מניח שגם הרשויות היהודיות לא שמעו עליה כי הם לא ממוקדים במטרה להיות מעורבים בפרויקטים גדולים בנגב.
עפר שלח: אני מודה שאני לא בקיא במיוחד במשרד לפיתוח הנגב אבל אתה רוצה פה משהו שעל פניו קופץ – תקציב המשרד הוא קרוב לחצי מיליארד שקל, תקציב שתי הרשויות האלה, שעוסקות לכאורה במה שהוא התכלס של עבודת המשרד, הוא 80 מיליון ביחד, אז אתה שואל: מה עושים עם 420 מיליון השקלים האחרים?
סעיד אלחרומי: הדבר השני הוא איוש חברי המינהלות והמועצות.
סעיד אלחרומי: למשל, במינהלת הרשות לפיתוח הנגב מספר החברים – 3, האיוש – 0.
סעיד אלחרומי: אין.
סעיד אלחרומי: מינהלת הרשות לפיתוח הנגב – אין.
סעיד אלחרומי: צריכים להיות שלושה – אפס.
סעיד אלחרומי: במועצת הרשות לפיתוח הנגב אמורים להיות 19 אנשים, האיוש הוא 32%.
סעיד אלחרומי: זאת אומרת – שליש מהאנשים.
סעיד אלחרומי: מה עם האחרים?
עפר שלח: ואותו דבר בגליל.
אופיר כץ: האיוש נכון גם להיום?
עפר שלח: דוח המבקר הוא מ-2020.
אופיר כץ: מעניין לראות אם הם קיבלו את ההמלצות ואיישו את זה.
עפר שלח: ננסה לשאול בהמשך, יש לנו כאן את נציגי המשרד.
סעיד אלחרומי: כשמתקדמים לשאר הדברים רואים מה קורה באיוש משרות, למשל גיוס היועץ.
סעיד אלחרומי: אני לא רוצה להיכנס לזה אבל זה ברור, כי כשתופסים את המקום הזה זה מקום עבודה, זה פיל שנשאר באמצע, יש לו תקציב שנתי.
סעיד אלחרומי: איפה הבקרה?
סעיד אלחרומי: איפה הביקורת על הגוף הזה?
סעיד אלחרומי: האם המשרד לפיתוח הנגב והגליל הוא שעושה את זה?
סעיד אלחרומי: מה יעילות הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל?
סעיד אלחרומי: כאן אני גם מתחבר למה שאמרת לגבי 80 מיליון השקלים מתוך תקציב המשרד שהוא חצי מיליארד.
סעיד אלחרומי: איפה שאר הכסף?
עפר שלח: חה"כ אוריאל בוסו, בבקשה.
אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, אני קורא את הסיכום: "המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות לפיתוח הנגב והגליל הוקמו במטרה להביא לידי פיתוח כלכלי" וממנו אני יכול להשליך.
אוריאל בוסו: אני מכיר את הדוח ועברתי עליו לפני כן.
אוריאל בוסו: מצד אחד, כשמדברים כאן לדוגמה על הכבדה בהגשת הניירת, הטופסולוגיה ועל כך שלא מצליחים להקים מיזמים – אלה דרישות של משרד האוצר ומשרד המשפטים, שלא מעוניינים בכך.
אוריאל בוסו: כשמדברים על עצמאות של הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל לעומת המשרד, בסופו של יום נתבקש על ידי הממשלה שהם יהיו הרגולטור.
אוריאל בוסו: צריך לזכור דבר אחד: המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והפריפריה החברתית, בשונה ממשרדים אחרים – משרד התרבות מתעסק בתרבות, משרד החינוך מתעסק בחינוך – מתעסק בלמעלה מ-50 מיזמים ויוזמות שיש ברשויות ופועל בכל הערוצים.
אוריאל בוסו: למשל, דובר בדוח על פרויקט שניתן ושהמשיכו לתת אותו למרות שכביכול עמדו ביעדים – אני מכיר את הפרויקט הזה – זה פרויקט שביקשו מהמשרד הזה לעודד, לעודד חרדים, והמשרד בעצמו, כשראה שלא עומדים בזה, עצר ובסוף הם מקבלים ביקורת.
עפר שלח: הביקורת היא לא על עצם זה שהולכים עם הפרויקט ושהוקצה לו כסף, רק אמרו שאם השותף – אמרת מצ'ינג וזה בדיוק זה – לא עמד בחלקו, אז נשאלת השאלה האם צריך להמשיך עם השותף הזה.
אוריאל בוסו: ביקשו לתת לו עוד צא'נס, זה הכול.
אוריאל בוסו: בסופו של יום המשרד בעצמו עצר את זה מיוזמתו כשהוא ראה שלא עומדים במיזם.
אוריאל בוסו: כשמדברים על איושים צריך לזכור שמטה העבודה של המשרד הזה הוא מאוד-מאוד-מאוד קטן ביחס לפעילות שהוא עושה.
אוריאל בוסו: אני רוצה להגיד לך שצמצום הפערים שהמשרד הזה הביא ברשויות ובשכונות הפריפריאליות, וגם במרכז, הוא משהו שלא היה כדוגמתו.
עפר שלח: את זה נשמע מהרשויות, על זה בדיוק נשאל את הרשויות בהמשך.
אוריאל בוסו: ברור שיש יותר ויש פחות, אבל אני חושב שזו ברכה.
אוריאל בוסו: אנחנו נשמע בהמשך לגבי חלוקת הכספים, 40 מיליון לרשות, 80 מיליון לשתיהן, אבל בשאר הדברים אני חושב שהמשרד פועל במקצועיות ואנחנו רואים בכך רק ברכה לצמצום פערים בפריפריה.
עפר שלח: בואו ניגש היישר לשטח.