GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: חלי, כמובן שבשביל זה אנחנו צריכים למצוא את הפתרון הבריאותי, ובזה אנחנו עוסקים עכשיו.
חלי גורסוי: זוה, אבל מבחינת ניהול סיכונים – אתה מסתכל על 250,000 מובטלים לעומת 500 חולים קשים - - -
עפר שלח: מתוך זה נערכים כל הדיונים, גם בוועדה הזאת וגם בוועדות האחרות בכנסת, ומתוך הניסיון שלנו למצוא איזון.
חלי גורסוי: זהו?
חלי גורסוי: ברשותך, אם אפשר להוסיף עוד משהו קטן.
עפר שלח: ממש קטן, כן.
חלי גורסוי: דיברו על כמה מדינות ירוקות – למשל, תאילנד, יש 120 נשאים וחולה אחד, גיאורגיה – 200 נשאים וחמישה חולים, יוון – 13 חולים, הולנד – 27 חולים, שבדיה – 37 חולים.
חלי גורסוי: עצם זה שישראל מדינה אדומה – רוב המדינות הפסיקו בכלל לעשות בדיקות, הפסיקו להסתכל על מספר הנשאים, כי הבינו שזה לא נכון.
חלי גורסוי: מדינת ישראל ממשיכה לשווק לעולם את כמות הנשאים שהם בלי שום סימפטומים כחולים.
חלי גורסוי: יש לי חברים בחו"ל שאומרים לי, תיזהרי, הם בטוחים שיש לנו גופות מתגלגלות ברחובות.
עפר שלח: חלי, בואי לא נחרוג מגבולות הדיון.
עפר שלח: אותך לפרויקטור קורונה, ותציעי לו את כל ההצעות הטובות האלה.
חלי גורסוי: כן, כן.
חלי גורסוי: אני רק אומרת, זה הביצה והתרנגולת.
חלי גורסוי: תודה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אורלית שאוליאן, ממשרד האוצר.
אורלית שאוליאן: שלום רב.
עפר שלח: בוקר טוב, רק כדי להבין – כתוב לי שאת חשבת משרד התיירת.
עפר שלח: את מוסמכת לענות על הדברים שנוגעים למימון או להנעה של גלגלי התיירות, לאו דווקא לבעיות של האנשים בענף התיירות?
עפר שלח: זה נכון, מה שאני מבין?
אורלית שאוליאן: לא מדויק.
אורלית שאוליאן: כחשבת משרד התיירות אני בעצם אחראית על ביצוע התקציב של המשרד.
אורלית שאוליאן: אני לאחראית על גיבוש או קביעת תקציב המשרד.
אורלית שאוליאן: אני למעשה נמצאת פה בדיון בהתייחס לדוח הביקורת.
אורלית שאוליאן: אם יש שאלות לגבי הדוח על יישום ההמלצות שנגעו לחשב הכללי, אז אני יכולה להתייחס.
עפר שלח: אז אני אשאל אותך, בהינתן שגם אין לנו תקציב והתייחס לזה מנכ"ל משרד התיירות קודם – האם יש סוגיות תקציביות, אם משרד התיירות ומשרד הבריאות יגיעו להסכמים והסדרים, שימנעו את הנעת התיירות מחדש?
עפר שלח: והאם מבחינת
עפר שלח: כם הכסף נמצא?
אורלית שאוליאן: לא, אנחנו מתנהלים עכשיו בשנה ללא תקציב מדינה מאושר, לפי כללים של תקציב המשכי.
אורלית שאוליאן: זאת אומרת, כל פעילות צריכה לעבור ולקבל אישור של ועדת החריגים באוצר.
אורלית שאוליאן: אני חושבת שמי שרלוונטי יותר לשאלות מהסוג הזה הוא אגף תקציבים במשרד האוצר, והנציגה שלו גם פה בדיון.
עפר שלח: אם היא יכולה, אנחנו נארח אותה באותו כבוד שאנחנו מארחים אותך.
עפר שלח: רעיה עדני, בבקשה, אנחנו איתך.
עפר שלח: אני חוזר על השאלה, אם משרד התיירות ומשרד הבריאות יגיעו למתווים כאלה ואחרים שיאפשרו חידוש יותר מסיבי של התיירות לישראל, וכולנו מודעים לזה שאין תקציב, כולנו מודעים למגבלות, האם מבחינתכם, בפשטות, כסף יהיה הבעיה?
רעיה עדני: חשוב לחדד את זה, שוק התיירות הוא שוק פרטי לחלוטין, והוא פועל במתכונת של קונה מרצון ומוכר מרצון.
רעיה עדני: הסיוע הממשלתי ניתן במספר דרכים מאוד ספציפיות וייחודיות לענף, שבהן אנחנו מאתרים כל מיני כשלים.
רעיה עדני: סיוע אחד זה בעולמות של תשתיות תיירות, אנחנו כן רוצים בשיתוף עם משרד התיירות בשלב הזה דווקא להגדיל את התקציב של התשתיות כי אנחנו מזהים הזדמנות, כי מה שמוכן דווקא יכול להיות זרז, ולנצל את התקופה שבה אין תיירות ולשפץ מחדש ולהקים כל מיני תשתיות תיירות חיוניות.
רעיה עדני: ולכן הרבה פרויקטים שהם פרויקטים טובים וגדולים, כמו למשל הטיילת באילת, תוקצבו כבר בהחלטת הממשלה, וגם חלק מתקציב ההאצה שנמצא כרגע בדיונים, הוא יכול להיות פוטנציאלי לדברים האלה.
רעיה עדני: דבר שני, תמיכה נוספת היא באמצעות שיווק.
רעיה עדני: אין טעם, למעט אולי כספים נקודתיים, לבצע פעילות שיווקית כי היא פעילות שאמורה להניע לפעולה, היא אמורה לאפשר או לגרום לתייר להזמין חופשה לישראל.
רעיה עדני: מאחר שהשמיים כרגע סגורים, עד שהם לא ייפתחו, אין טעם להשקיע כספים בתקציבי שיווק.
רעיה עדני: ולכן הפעילות הזאת של משרד התיירות מנוטרלת מסיבות שאינן תקציב, אלא מסיבות אובייקטיביות של המצב כרגע.
עפר שלח: נגיד שב-16 באוגוסט מתחילה פתיחה של השמיים ונגיד שמצב התחלואה גם אצלנו וגם בעולם טיפה ישתפר, האם את הכסף שצריך כדי להניע כמה שיותר מהר את הענף יש לכם?
רעיה עדני: כרגע, עד שלא יהיה תקציב מדינה – ואורלית שאוליאן, חשבת המשרד, הסבירה את זה היטב – המתכונת של הקצאת תקציבים היא בהתאם לתקציב ההמשכי.
רעיה עדני: ולכן כרגע, עד שלא יאושר תקציב מדינה אי אפשר לעשות שינוי משמעותי בתקציב המשרד.
רעיה עדני: לכשיאושר תקציב מדינה, אנחנו נצטרך לעשות הערכה שך מתי תחזור הפעילות המלאה.
רעיה עדני: כי גם אם פותחים את השמיים בצורה נקודתית, בטפטופים, עם מדינות כמו יוון וקפריסין, שיעור התיירים שמגיעים מהן לישראל הוא קטן.
רעיה עדני: חשוב לזכור שיצואנית התיירים הכי גדולה שלנו היא ארה"ב.
רעיה עדני: רוב מוחלט של התיירים בישראל מגיעים מארה"ב, אחרי זה מאירופה.
רעיה עדני: וכל עוד אין תנועה מסיבית של תיירים מהמדינות האלה, אז הפעילות תמשיך להיות נקודתית ואין צורך להפעיל את כל מינהל השיווק של משרד התיירות.
רעיה עדני: בעת אישור התקציב אנחנו נצטרך לעשות הערכת מצב ביחד עם המשרד ולראות איזה תקציבים אנחנו מאמינים שנכון ואפשר להוציא כרגע, ואיזה תקציבים יחכו עד לשיקום מלא של הענף.
עפר שלח: התשובות מדויקות.
עפר שלח: אני מבקש לסיום לחזור לאמיר הלוי.
עפר שלח: אמיר, שמעת את הסיבוב שלנו, אני מניח שלך רוב הדברים לא חדשים, מה היית רוצה להוסיף בשלב הזה?
אמיר הלוי: אני אתחיל מהסיום.
אמיר הלוי: שמעתי את נציגת אגף תקציבים ואת נציגת החשב הכללי, שהיא גם חשבת המשרד.
אמיר הלוי: חוץ מלמחות על חוסר ההבנה והניתוק הזה שהפעולות האלה, כל מה שהן עושות – ואני יודע שאין תקציב, ודיברנו על זה בחלק הראשון של הישיבה – זה חנק, זה הריסת תשתיות.
אמיר הלוי: אני לא יודע מה הניסיון של אנשי משרד האוצר בשיווק, אבל כל בר דעת מבין שאתה חייב להישאר על המדף.
אמיר הלוי: לא ביקשנו תקציבים גדולים.
אמיר הלוי: מדינות עושות קמפיינים, גם אנחנו עשינו באמצעים הקטנים – אגף חו"ל שלנו עשה סרטון של איך מכינים שקשוקה בזמן שכל אירופה ישבה בסדר, והיה לזה הצלחה אדירה.
אמיר הלוי: אנחנו פועלים באופן ממוקד - - -
עפר שלח: אמיר, כשאתה אומר, ביקשנו תקציבים או תקציבים לא מגיעים, על איזה סדר גודל אנחנו מדברים?
קרן ברק: דרך אגב, השיא התיירותי שהיה במדינת ישראל בשנים האלה היה בעיקר בגלל שתקציבי השיווק גדלו מאוד.
קרן ברק: והם ידעו למקד, גם אמיר ובתקופה הקודמת, מאיפה להביא איזו תיירות, לעשות שיווק נכון.
עפר שלח: בוודאי, נכון.
קרן ברק: ואחר כך אנחנו מתהדרים בשיא התיירות בכל הזמנים.
קרן ברק: זה לא קורה סתם ככה.
קרן ברק: ובקורונה אפשר גם כן לחשוב על הזדמנויות בתקופת קורונה.
עפר שלח: אז על כמה כסף אנחנו מדברים, אמיר, שביקשתם ולא קיבלתם?
אמיר הלוי: פחות מעשרה מיליון שקלים.
קרן ברק: זה כלום.
אמיר הלוי: ופה צריך להגיד, מדינות כמו איסלנד, כמו טורקיה, יש קמפיינים שעשו בתקופה הזאת.
אמיר הלוי: פה הייתה התעלמות מוחלטת, ועוד פעם, חוסר הבנה, ובעיקר בכל מה שקשור לתיירות הפנים, שזה מה שיחזיק פה את עסקי התיירות.
אמיר הלוי: והתעשייה שחלקה הופיעה פה, התעשתה מהר והיא מכוונת לתיירות פנים.
אמיר הלוי: גם אלה של תיירות יוצאת וגם מארגני התיירות מחפשים עכשיו מוצרים חדשים, מנסים להפיק את המקסימום מהמשבר הזה, בעיקר סביב הנגב, שזה מוצר שאנחנו בונים אותו עכשיו.
אמיר הלוי: אבל כשבמשרד האוצר יש אטימות כזו וניתוק ממה שקורה, אנחנו נשלם על זה מחיר כבד.
עפר שלח: אני רוצה שוב להבהיר את הנקודה הזאת.
עפר שלח: התשובה שקיבלתם זה שלא כדאי עכשיו כי התיירות סגורה, כמו שאמרה לנו נציגת אגף תקציבים, או שעוד אין תקציב וכן הלאה, בנימוקים טכניים?
אמיר הלוי: יש דרך בוועדות חריגים למצוא פתרונות לאין תקציב.
אמיר הלוי: העניין הוא שיש לנו פה חילוקי דעות על הצורך, ופה מומחי השיווק של משרד האוצר חסמו את זה.
אמיר הלוי: ואני עוד פעם אומר, עם דגש על תיירות הפנים -- - תקציב כדי להיערך לאמצע אוקטובר כמו שציינת קודם.
אמיר הלוי: אנחנו יודעים לעבוד ממוקד, כל השיאים בתיירות הגיעו עם עבודת דיגיטל שזכתה להרבה מאוד הערכה.
אמיר הלוי: אנחנו עשינו פה מהפכה גדולה, בהתייחס למה שנאמר פה על ידי סוכנת הנסיעות שפעילה עכשיו בדיגיטל.
אמיר הלוי: אנחנו אחד הלקוחות הגדולים, אם לא הכי גדול, של גוגל בארץ.
אמיר הלוי: אנחנו יודעים לעשות את זה, רק צריך תקציב מינימלי כדי לשמר לקוחות.
אמיר הלוי: אחרת, אנחנו יורדים מהמדף.
אמיר הלוי: חברות תעופה לא יגיעו לפה, תיירים ילכו למקומות אחרים, ובתקציב מינימלי אנחנו רוצים לעשות את עבודת השימור הזו.
קרן ברק: זה כלום כסף.
אמיר הלוי: אני שמעתי חלק כי המערכת נפלה.
אמיר הלוי: שמעתי את מנכ"ל עיריית נצרת.
אמיר הלוי: אני חייב למחות.
אמיר הלוי: אנחנו היינו שם עם השר זמיר.
אמיר הלוי: הבטחנו להם, אחרי שהם עשו כל טעות אפשרית – אני חייב להגיד את זה.
אמיר הלוי: אנחנו הגענו אליהם לפני מספר שנים, הצענו להם להשקיע שם, ייעדנו תקציבים.
אמיר הלוי: כשעומד מנכ"ל עיריית נצרת ואומר שמשרד התיירות לא השקיע, אז אני אתן את העובדות.
אמיר הלוי: קרוב ל-70 מיליון שקלים בשמונה השנים האחרונות לקידום מלונאות בנצרת; אני אומר עוד פעם, 80 מיליון שקלים.
אמיר הלוי: תקציב של 12 מיליון שקלים, השהינו אותו, ואני גאה על זה, כי המדיניות שלנו היא כשאין זרוע ביצוע טובה אנחנו עוצרים את הכסף מניסיון של ערים שבהם נזרקו מאות מיליוני שקלים בתשתיות.
אמיר הלוי: וזה הקו שלנו, וכך אנחנו פועלים.
אמיר הלוי: דאגנו לזרוע ביצוע שהצליחה בעכו.
אמיר הלוי: בנצרת, עיריית נצרת מטעמיה החליטה לעצור.
אמיר הלוי: הבנו את זה.
אמיר הלוי: אנחנו מוצאים לזה פתרון, והם יודעים את זה.
אמיר הלוי: כך שלשמוע כל פעם את הטענות המופרכות האלה, אני חושב שזה לא הוגן.
אמיר הלוי: נצרת חשובה, היא נהנתה מהבום התיירותי שהיה פה ומהשיאים, לכן יזמים השקיעו שם הרבה.
אמיר הלוי: יש שם הרבה אתגרים, תחבורה וכולי.
אמיר הלוי: ואנחנו על זה.
אמיר הלוי: כך שאני חושב שצריך להעמיד דברים על דיוקם.
אמיר הלוי: נוסף לכך, כשעומד מורה דרך כשחצי מהתקנים במחלקה המשפטית במשרד התיירות עסוקים בלענות לו בתקופות השיא על כל מחני טענות שאף אחד לא מצליח להבין אותן, אני לא יודע מה מביא אותו בתקופה כזו לתת פה טענות/ היות ואני יושב שתי קומות מעל מנהל רשות המסים, אני לא רוצה להיכנס לכל הסוגיות של תשלומים למורי דרך.
אמיר הלוי: אני רק כן אגיד שאנחנו כפופים לכל מה שקשור להסכמים הקיבוציים.
אמיר הלוי: אנחנו העלינו בסיוע החשבת שלנו את התעריף שאנחנו משלמים למורי הדרך, אנחנו מעסיק גדול שלהם, אבל אנחנו לא שוק פרטי.
אמיר הלוי: אנחנו ייעדנו תקציבים מיוחדים למורי דרך שישתלמו בסינית, ועוד ועוד פעולות שעשינו.
אמיר הלוי: אנחנו מטפלים ברכבי אשכול מול כל הגורמים.
אמיר הלוי: רק צריך לזכור.
אמיר הלוי: לא הכול אצלנו.
אמיר הלוי: זה לא one-stop shop.
אמיר הלוי: יש פה הרבה גורמים, כמו ביטוח לאומי, כמו - - -
עפר שלח: אמיר, זה לא מסוג הבעיות שאנחנו נפתור או נבהיר בדיון כזה עכשיו.
אמיר הלוי: כן, אני רק אגיד שאנחנו בשיתוף פעולה, למשל, עם רט"ג, מעסיקים בצורה יזומה מורי דרך, והכול תלוי תקציב ואנחנו נשמח להרחיב את זה.
אמיר הלוי: מורי הדרך מאוד חשובים לנו.
אמיר הלוי: יש להם חלק גדול בהצלחה.
אמיר הלוי: הם נהנו בתקופה שהיינו על ווליום של חמישה מיליון תיירים בשנים האחרונות, ואני מקווה שנחזור לזה.
עפר שלח: יש עוד בקשות תגובה, גם בעקבות הדברים שלך.
עפר שלח: קודם כל, בוא נ עלה חזרה את רעיה עדני, בבקשה.
עפר שלח: שמענו את הדברים מהזווית של משרד התיירות.
עפר שלח: שמעת טענה ברורה.
עפר שלח: אנחנו מדברים על תקציב ויש - - -
רעיה עדני: אני מבקשת להבהיר לוועדה שכל בקשה של משרד התיירות שהוגשה לוועדת החריגים אושרה, בסך של שבעה מיליון שקלים.
רעיה עדני: אני לא מכירה שהייתה אף בקשה שלא אושרה השנה לתקציב, ובנוסף לזה, חשוב להגיד שמשרד התיירות קם ומטרתו היא להביא תיירות מבחוץ.
רעיה עדני: ומאחר שהשמיים סגורים, היכולת לעשות את זה וגם היכולת של הישראלים לחפש אלטרנטיבות בחו"ל והצורך להשאיר אותם בארץ הוא מצומצם.
רעיה עדני: אני לא חושבת שזה תפקידו של משרד התיירות להרים קמפיינים לתיירות פנים בשוטף, ואני חושבת שהמשרד מסכים איתי.
רעיה עדני: וגם בעת הזאת עוד פחות מכך מסיבה מאוד פשוטה – בכל שנה יוצאים מישראל ארבעה מיליון איש לתיור בחו"ל.
רעיה עדני: והשנה הם תקועים בארץ.
רעיה עדני: ותשאלו כל בעל עסק שיודע להסב את התיירות שלו תיירות פנים – התפוסות באילת, וזו האינדיקציה הכי טובה, כי זו העיר שנשענת על תיירות פנים, הם תפוסות שגבוהות מהקיץ שעבר.
רעיה עדני: המחירים גבוהים מהקיץ שעבר, ואין שום צורך להעמיס בקמפיין לאזרחי ישראל שרק מחפשים איפה ללון.
רעיה עדני: בתי המלון מפוצצים.
רעיה עדני: עד אחרי החגים אין חדר אחד לרפואה, לא באמצע השבוע ולא בסוף שבוע.
רעיה עדני: יש מקומות נקודתיים שנשענים על תיירות חוץ, והמקומות האלה לא אטרקטיביים לישראלים.
רעיה עדני: ישראלים לא רוצים לנפוש שם, ושום קמפיין לא ישכנע אותם.
עפר שלח: רעיה, אני אגיד לך מה הבעהי העקרונית שלי עם מה שאת אומרת, והיא עולה כל פעם שאני בדיון עם ידידיי הטובים באגף התקציבים בשבע השנים שאני פה.
עפר שלח: את עכשיו נתת ניתוח מקצועי, נכון או לא נכון, של ענף התיירות.
עפר שלח: ואני לא חושב שזה מתפקידו של אגף תקציבים.
עפר שלח: אז זה יהיה שיח, ובטח שכל פקיד ממשלתי רוצה למקסם את התחום שהוא נמצא בו, ובסוף הכסף נמצא אצלכם.
עפר שלח: אבל אנחנו מעלים פה מנכ"ל של עירייה שהתיירות אצלה היא בעיקרה תיירות חוץ, ויש שם 50% אבטלה.
עפר שלח: אם ישכנעו אותי או אותך לעשות סוף שבוע בנצרת, יכול להיות שזה יציל את בתי המלון בנצרת, ואז כשתחזור תיירות החוץ הם יהיו שם.
עפר שלח: אני לא יודע אם אני צודק או לא צודק, אני יודע שאלה שיקולים של משרד התיירות.
עפר שלח: אני חושב שתיירות בכל הועלם, מניסיוני המועט, היא דווקא ענף שבו השקעה לא גדולה בקמפיינים – אני גרתי בארה"ב, ובקמפיין של חמישה מיליון דולר של אז, אבל זה גם לא הרבה גם היום, אוסטרליה הפכה להיות אחד מיעדי התיירות המובילים של תיירים אמריקאים, במיליארדים.
עפר שלח: אני לא יכול להתווכח עם הטענה העובדתית שלך.
עפר שלח: מי שמתווכח איתה זה מנכ"ל משרד התיירות.
עפר שלח: אני אומר שבאופן כללי מעט מאוד כסף עכשיו יכול להציל הרבה מאוד כסף אחר כך, וזה נכון בתיירות כמו שזה נכון בכל דבר.
רעיה עדני: שוב, יושב-ראש הוועדה, אני חושבת שזה תפקידי וזו גם ההנחיה שאני מקבלת, היא לדאוג שכספי המדינה ילכו למקומות הטובים והיעילים ביותר, לטובת רווחת אזרחי ישראל.
רעיה עדני: זה לא כסף שלי.
רעיה עדני: זה כסף שלכם.
רעיה עדני: וזה התפקיד שלי לדאוג שהוא ילך למקומות הנכונים, וכל משרדי הממשלה רוצים כספים להרבה מאוד פרויקטים, טובים יותר או טובים פחות, וזה תפקידי לנתב אותם למקומות האלה ולהמליץ על כך לדרג המדיני, וזה מה שאני עושה ואני אמשיך לעשות.
רעיה עדני: דבר שני, אני מזכירה לך שבתחילת דבריי התייחסתי לתקציב שמשרד התיירות ביקש.
רעיה עדני: כל שקל שמשרד התיירות ביקש הוא קיבל.
רעיה עדני: בתוך זה גם, על אף עמדתי המקצועית, משרד התיירות ביקש שני מיליון שקל לקמפיין פנים וקיבל את הכסף הזה.
רעיה עדני: אין לי מושג איזה קמפיין נעשה ואיזה קמפיין לא נעשה.
רעיה עדני: אלה שאלות למנכ"ל המשרד.
רעיה עדני: אבל כל תקציב שהם ביקשו עד עצם היום הזה במבחן העובדות והתוצאה, הם קיבלו.
רעיה עדני: ולכן הטענות האלה הן חסרות בסיס, ואני לא מבינה למה מנכ"ל המשרד מעלה אותן בכלל.
רעיה עדני: זו האמת וזו התשובה, ואת עמדתי המקצועית אני אמשיך להביע גם בוועדה וגם בפני מנכ"ל המשרד.
רעיה עדני: המשרד מכיר אותה היטב.
רעיה עדני: ואני חושבת שלטובת אזרחי ישראל, הם לא צריכים עידוד לנפוש כשאין להם איפה לנפוש.
רעיה עדני: ולגבי נצרת, זו שאלה רחבה יותר של אנשי מקצוע שיכולים לענות, אם ישראלים באמצעות קמפיין יגיעו לשהות בנצרת או לא.
רעיה עדני: אני אשמח להרחיב את הדיון אבל נראה לי שזה לא כל כך השולחן.
עפר שלח: קיבלנו בקפסולה קטנה את החיים בתוך השירות הממשלתי במדינת ישראל.
עפר שלח: יוסי פתאל, ביקשת להגיד מילים אחרונות.
יוסי פתאל: נדמה לי שהעליתי את הנושא הזה גם בתחילת הדיון, שיכולות להיות כוונות, מקימים משרד ממשלתי ואז - - - אגף במשרד האוצר.
יוסי פתאל: אני יכול לבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקיים דיון אסטרטגי, ואתה ידוע כאחד שיש לו את הראייה הזאת, בנושא הזה, כי אנחנו כל פעם יורדים למיליון או לחמישה מיליון המסוימים ומקבלים את התשובות האלה.
יוסי פתאל: ואני חושב שזה אחד מהכשלים הגדולים ביותר בניהול של תחום התיירות במדינת ישראל, וכל דעה כמובן היא לגיטימית.
יוסי פתאל: אני רק רוצה לציין לגבי מורי הדרך, שאנחנו ארגון המעסיקים שלהם.
יוסי פתאל: כל מורי הדרך שעובדים כפי שצריך, עם תלושי שכר, נמצאים בחל"ת.
יוסי פתאל: אני לא יכול להגיד שיש בעיה לכלל מורי הדרך.
יוסי פתאל: הרוב הגדול שעובדים תחת ההסכם הקיבוצי שעליו אנחנו חתומים ורשום במשרד העבודה נמצאים בחל"ת, ומקבלים.
יוסי פתאל: יש בעיה כמובן עם רכבי אשכול.
יוסי פתאל: היא נכונה.
יוסי פתאל: לגבי החשבוניות, יש כאלה שמנסים לרקוד על כל החתונות, אז עכשיו זה לא כל כך עובד.
יוסי פתאל: לגבי האפשרות להסב, אם אגף תקציבים חושב שזה נכון שעסקים שבנויים לגמרי על תיירות צליינית, יסבו את עצמם לתיירות פנים – אגב, הם הציבו 500 מיליון רק לתחום הזה, אבל אף אחד לא יודע איך מנצלים אותם ואני לא יודע לאן הם יקחו אותם בסוף.
יוסי פתאל: אז צריך ללכת לעסקים האלה ולהגיד להם איך עוברים לתיירות פנים, כולל לנו, בשנה הקרובה, ואיך מסייעים, אם זה חשוב.
יוסי פתאל: מצד שני, אומרים לנו, לא צריך משרד לתיירות פנים בכלל, וחבל להשקיע בזה כסף.
יוסי פתאל: אני חושב שזה הכשל הבסיסי, ואני יכול לבקש מאדוני שזה יחזור לדיון בוועדה.
עפר שלח: אתה באמת מביא אותי לדברי סיום.
עפר שלח: ואיך שהוא לקראת סיומו של הדיון הזה הגענו לנקודה סופר עקרונית, ואגב, אני אומר את זה גם כמי שהיה יו"ר ועדת קורונה, עלתה בדיונים של ועדת הקורונה עם נציגי האוצר מהתחלה.
עפר שלח: האחד, זה כמובן הדבר המתמשך שבו כמו יוסי פתאל אמר, מקימים משרד ממשלתי, יש לו תוכניות, הוא מפתח מומחיות, הוא נוגע בשטח, ואז למעשה אגף תקציבים או החשב הכללי מודיעים לו שהמדיניות אינה מקובלת עליהם.
עפר שלח: זה סיפור מתמשך בדרך שבה מתנהלת הממשלה בישראל.
עפר שלח: אבל אני רוצה להגיד שבהקשר של ענף התיירות עכשיו, הוא חמור במיוחד.
עפר שלח: ענף התיירות – זה ברור לכולם – נמצא במשבר.
עפר שלח: יש לי פה את הנתונים, זה ענף שההכנסה שלו, רק המלונות בישראל, גלגלו למעלה מ-13 מיליארד שקלים בשנה שעברה.
עפר שלח: אגב, 56% מהם מתיירות פנים.
עפר שלח: תיירות פנים היא כן עסק גדול.
עפר שלח: והדבר הזה, שבהיעדר תיירות חוץ כתוצאה מהיעדרה של מדיניות – כמו שנאמר פה – שצריכה להגיד איך כן, ולא למה לא, ההישענות על תיירות פנים נהיית הרבה יותר גדולה.
עפר שלח: ואם אנחנו לא נעודד אותה או הממשלה לא תעודד אותה, אז כשתיפתח תיירות החוץ, לא יהיה להם לאן להגיע, לא יהיו האנשים שמסוגלים לארגן את זה, ולא יהיו המוסדות, המלונות והסדרי הלינה האחרים שמסוגלים לקלוט את זה, ולא יהיו הסדרי המקומות של הבידור שאליהם התיירים באים וכן הלאה.
עפר שלח: ובמקום לראות את הדבר הזה מול העיניים ולראות איך בסוף, הן מהצד של משרד הבריאות והן מהצד של משרד האוצר, לוקחים ענף שהוא ענף משגשג, שמעסיק הרבה מאוד אנשים, שהכניס ומכניס למדינת ישראל מיליארדים שקלים, ומציפים אותו דרך הקושי האובייקטיבי הקשה מאוד שאנחנו מכירים אותו בכל העולם ודואגים שהוא ייצא טוב יותר מהצד השני, אז אנחנו רואים גישה שהיא גישה שלילית, לא במובן שרוצים שזה ימות, אלא גישה שאומרת קודם כל למה לא, הן במשרד הבריאות והן במשרד האוצר.
עפר שלח: והתוצאה היא סכנה לקיומו של הענף הזה.
עפר שלח: הבית הזה, גם הוועדה הזאת וגם ועדות אחרות, שמענו פה עידוד לדיונים בוועדות אחרות, לא יניחו לדבר הזה, הן מפני שמדובר פה בפרנסה של הרבה מאוד אנשים והן מפני שמדובר פה בסופו של דבר בענף שהושקעו בו מאמצים גדולים בשנים האחרונות; מספר התיירים עלה, חצה את הארבעה מיליון, הגיע לחמישה מיליון, הגענו להישגים האלה וכל ההישגים האלה מאיימים להימחק.
עפר שלח: אז מה שלוקחת הקורונה כמגפה עולמית היא לוקחת, וברור שהענף הזה חוטף מכה בכל העולם.
עפר שלח: ומה שאפשר לעשות פה בהיבט של התקציבים וההחלטות האחרות, צריך לעשות.
עפר שלח: מכיוון שיש לנו זמן, אני נותן לאמיר הלוי עוד תגובה של דקה.
אמיר הלוי: תודה רבה.
אמיר הלוי: היות ודיברה עוד פעם רעיה מאגף תקציבים דברים פשוט לא נכונים – יש לנו איסור מוחלט על קמפיינים.
אמיר הלוי: אני חושב שזה חמור מאוד.
אמיר הלוי: נתתי דוגמאות מחו"ל, נתתי דוגמאות של מדינות אחרות לשימור לקוחות.
אמיר הלוי: זה פשוט לא נכון מה שהיא אמרה, ואני גם אכתוב את זה לממונה על האגף שם.
אמיר הלוי: אני רוצה להגיד עוד דבר.
אמיר הלוי: תיירות פנים – באנו עם שלל הצעות כדי להניע את המשק.
אמיר הלוי: אחד הדברים שצריך לשפר פה זה את התקשורת עם תושבי מדינת ישראל, לצאת ולהניע עסקים בפריפריה, ודרך התיירות אפשר לעשות את זה.
אמיר הלוי: באנו עם הצעות, לתת קופונים, לתת תקציב, שאנשים יוכלו להשקיע אותו רק במסעדות ועסקים תומכי תיירות.
אמיר הלוי: והתשובה שקיבלנו באגף תקציבים, אני מצטט: למה אנחנו צריכים לעזור למסעדה בנצרת?
אמיר הלוי: כך שאני חושב שהכיוון צריך להיות שכולנו צריכים להתאחד בשעה הקשה הזו למען כל כך הרבה אנשים במדינת ישראל, ולראות איך יוצרים פה מנועי צמיחה שיסייעו פה לעסקים הקטנים, כמובן שעם דגש על תיירות, ויעזרו לנו לעבור את זה יותר בקלות.
אמיר הלוי: הגישה שאנחנו מקבלים מאגף תקציבים היא כזו: לא צריך, תעזבו.
אמיר הלוי: ולשבת ולשמוע את רעיה שנותנת לי פה תפוסות של מלונות כשבערך חצי מהמלונות עוד סגורים – התפוסות בירושלים זניחות, בתל אביב אותו דבר, למעט סופי שבוע שקצת משתפר, אותו דבר בטבריה, בנתניה.
אמיר הלוי: אלה עסקים שמעסיקים עשרות אלפי אנשים, והם סגורים.
אמיר הלוי: ולשמוע עוד פעם את אגף תקציבים עם הדיסאינפורמציה הזו, עם נתונים לא נכונים, זה מקומם.
אמיר הלוי: וכל מה שאנחנו אומרים זה תנו לנו לעבוד.
אמיר הלוי: ביקשנו קמפיין קטן שהניע קצת לפני חודש.
אמיר הלוי: אנחנו יודעים שהאתגר הגדול הוא מיד לאחר החגים, להסביר לתושבי מדינת ישראל שאם רוצים אחווה וערבות הדדית, זה גם לצאת לתיירות, מי שיכול כמובן, כי זה מציל משפחות ומציל עסקים, ודואג לפרנסה בהרבה מקומות, גם בתל אביב ובירושלים.
אמיר הלוי: את זה צריך לעשות באמצעות קמפיין, ואני מקווה שנצליח לשכנע.
עפר שלח: צודק לחלוטין.
עפר שלח: וכמובן צריך להוסיף, שאם לא יהיו מסעדה או מלון בנצרת עכשיו, אז הם גם לא יהיו כשתחזור התיירות, ואז יהיו דברים שיצטרכו להקים אותם מחדש.
עפר שלח: הדיאלוג הזה עם האוצר נמשך מהרגע שהתחיל משבר הקורונה.
עפר שלח: אני מודה לכל המשתתפים.
עפר שלח: אני פותח את ישיבת הוועדה.
עפר שלח: אנחנו נעסוק בעומס בבתי החולים הכלליים בשל התחלואה בקורונה, אנחנו קיימנו דיון בדו"ח שעסק בעומס במחלקות הפנימיות, אז אנחנו גם עוקבים אחרי זה וגם יוצאים מתוך דו"ח של מבקר המדינה 69ב על פתיחת מחלקות ויחידות בבתי החולים הכלליים.
עפר שלח: מה שמניע אותנו לדיון הזה הוא כמובן הדיווחים שהופיעו בשבוע שעבר על זה שמחלקות הקורונה נמצאות של הרבה למעלה מ-100%.
עפר שלח: צריך להגיד בדבר הזה עוד לפני שנתחיל, ואנחנו ננסה לברר את זה עם נציגי משרד הבריאות שנמצאים, שמחלקת המחקר והמידע של הכנסת השקיעה מאמצים מאוד גדולים בניסיון לברר את הנתונים שעומדים מאחורי ההכרזות העיתונאיות האלה, ואחד הדברים שלמדנו זה שלא רק שבידינו אין נתונים, גם למשרד הבריאות מאוד קשה לתקנן את הדבר הזה, להגיד איפה אנחנו בדיוק עומדים ומדובר כמובן בנתונים שהם נתוני בסיס לקבלת החלטות.
עפר שלח: גם לגבי קבלת החלטות בתוך מערכת בתי החולים ועוד יותר מזה למערכת הכללית שצריכה להחליט על סגרים או הגבלות כאלה ואחרות אל מול קוים אדומים שנובעים מהעומס על בתי החולים, ולא ברור אם מישהו מודד את הקווים האדומים האלה או יודע למדוד אותם, זה יהיה הדבר העיקרי שננסה לברר פה במהלך הדיון, בעיקר עם נציגי משרד הבריאות אבל גם הרבה מאוד נציגים של השטח עצמו, של בתי החולים, שיתארו לנו את המצב לאשורו.
עפר שלח: אנחנו נפתח כרגיל בדו"ח מבקר המדינה, בבקשה.
דן בנטל: בוקר טוב.
דן בנטל: מדובר בשני דו"חות שעשינו בנושא מצוקת הפנימיות, אחד היה במאי 2011, כבר אז התרענו על זה, השני ממאי 2019.
עפר שלח: דו"חות מצוקת הפנימיות כבר הוצגו פה בשבועות האחרונים, אז רק בנקודות כלליות.
דן בנטל: אז כאמור מדובר בשני דו"חות, הכנו מצגת.
ליאורה שמעוני: כמו שהספקתם לשמוע מדובר בשני דו"חות שנעשו בתקופות זמן שונות, אחת במאי 2011 והשני במאי 2019, את הדו"ח של מאי 2011 הצגנו לפני כחודש וקצת.
ליאורה שמעוני: יש קשר בין שני הדו"חות במובן הזה שבשניהם אנחנו מדברים על חוסר של תכנית אב רב שנתית של משרד הבריאות בכל מה שקשור לפיתוח של מערכת הבריאות.
ליאורה שמעוני: הן מבחינת מחלקות ויחידות כמו שאנחנו רואים את זה בדו"ח השני, כלומר איזה מחלקות ואיזה יחידות צריכה מדינת ישראל שיהיו לה בעוד שנים, איזה בתי חולים, איפה צריכים להיות בתי החולים, איזה סוגים של מחלקות, האם המחלקות הקיימות נותנות מענה, באיזה מקצועות ספציפיים יחסר, ומצד שני אנחנו גם מצביעים לא פעם אחת, וגם בדו"חות האלה, על חוסר של תכנית עבודה גם בכל מה שנוגע למשאבים, משאבי כח אדם, סוגי רופאים שצריך, איזה רופאים, כמה רופאים צריך, הכוח הסיעודי, כמה אחיות צריך ובאיזה מקומות בארץ, על פני האזור הגיאוגרפי כמובן.
ליאורה שמעוני: בדו"חות נוספים אנחנו גם מצביעים על חוסר של תכנית רב שנתית בכל מה שנוגע לפיתוח.
ליאורה שמעוני: פיתוח לא רק של בתי חולים חדשים, היכן צריכים להיות בתי החולים, אלא איך אתה משפץ ואתה מתחזק בתי חולים קיימים.
ליאורה שמעוני: בקיצור, מה שאנחנו רואים כאן זה בעצם חוסר של מערכת הבריאות בראייה תכנונית ארוכת טווח.
ליאורה שמעוני: אני חושבת שכדאי לעבור על המצגת עצמה.
ליאורה שמעוני: לגבי הדו"ח הראשון צמצמנו קצת את ההיקפים של השקפים כדי להתמקד יותר בנושא עצמו שהוועדה רוצה לעסוק בו, העומס בבתי החולים הכלליים בשל תחלואה בקורונה.
ליאורה שמעוני: גם בדו"ח השני התמקדנו פחות או יותר במקומות האלה, אם יהיה צורך לפרט לגבי נושאים שלא מופיעים במצגת, ליקויים שכן העלינו בנוגע למחלקות כאלה ואחרות, טיפולים כאלה ואחרים שנמצאים למשל בכפל, או אישורים שניתנו לפתיחה של יחידות מסוימות, אז אנחנו נוכל לפרט באופן פרטני.
ליאורה שמעוני: אני אבקש שדן בנטל מנהל האגף יתאר את הנושאים.
דן בנטל: עוד כמה נקודות, אם אפשר להתמקד נתוני המפתח, אני רוצה למקד אתכם בנושא של ה-15% שזה שיעור המאושפזים במחלקות פנימיות שהטיפול הרפואי בהם הסתיים, זה מספרים מאוד גדולים, צריכים להיות מטופלים ועל ידי כך העומס יקטן.
דן בנטל: התמונה הבאה מציגה את תמונת המצב של הפנימיות.
דן בנטל: שוב, תמונה שמציגה, השקף הבא, ציינו את הנזקים שנובעים מעומס, שזה איכות טיפול לא מיטבית, עלול להמצא טיפול רשלני, סכנה של הידבקות של חולים שנמצאים במחלקות עמוסות מדי, והפטנט הישראלי של טיפול מוגבר ששווה להתייחס אליו גם במיוחד בהקשר הקורונה, חולים מונשמים שיושבים בפנימיות ואין תקנון ראוי, זה לא תקנון של טיפול נמרץ, זה פנימית, עם תקנון קצת יותר - - -
עפר שלח: זה עלה הרבה גם כשהייתי יו"ר ועדת קורונה, ישראל היא המדינה היחידה שבה מנשימים חולים בפנימיות.
דן בנטל: ממש ככה.
דן בנטל: ועם כח אדם מועט שזו הבעיה העיקרית, זה ממש סכנה לחיים של החולים האלה.
דן בנטל: נושא נוסף זה כל נושא חדרי המיון.
דן בנטל: הפנימיות המלאות, זה גורם לכך שאי אפשר לקלוט בחדרי המיון, זה משבש את כל נושא ויסות הנפגעים שכל דקה חשובה, וחולים כאלה לא מצליחים להכנס למיון בזמן.
דן בנטל: הנושא הבא הוא מצוקה של הרופאים והאחיות, שזה הנושא העיקרי.
דן בנטל: שמענו בשמחה שהתווספו 2,000 אחיות ו-400 רופאים, נשמח לשמוע בהמשך מנציגי משרד הבריאות איפה זה עומד, אבל זה הנושא הקריטי, כח אדם.
דן בנטל: והדגשנו את זה בדו"ח במיוחד באחיות, שאנחנו מחצית ממספר האחיות ל-1,000 נפש לעומת ה-OECD, מדובר על חמש בישראל, 10 ב-OECD, מדינות נאורות 15 אפילו, באירופה.
דן בנטל: אז זה נושא התקינה.
דן בנטל: ליאורה כבר הדגישה לגבי תכנית אב רב שנתית.