GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב גלנט: המורים, המורות, הגננים והגננות, ויש גם סיכון מסוים בעבודה שלהם כשהם עובדים עם האוכלוסייה הזאת, אני מצאתי, כאחד שהגיע אחרי שהוא נעדר ממערכת החינוך 44 שנים, הגעתי אליה ונכנסתי לראשונה בשערי המשרד הזה וההתרשמות שלי הייתה שמדובר על צבר מאוד גדול של אנשים מאוד טובים, מהרמה הנמוכה ביותר, מהתלמידים ועד להנהלה הבכירה.
יואב גלנט: כשאמרתי שהדבר הזה מקיף את כולם אני מתכוון לומר שהמשימה הזאת היא אתגר של כולנו ולכן כשבאתי עם התכנית הזאת, קודם כל הסתכלתי על הנתונים, ניסיתי ללמוד אותם.
יואב גלנט: מכל מה שהיה עד אז כשר קליטה חוויתי את חוויות הקורונה במקבצי הדיור, עשינו שם את העבודה ולשמחתנו אף אחד לא נפגע במתחמים של משרד הקליטה, הסקנו כמה מסקנות, הכרנו כבר אז חלק מהשחקנים שעובדים, ולמעשה הגענו למתווה משותף שפעל ביחד עם משרד הבריאות ועם משרד האוצר, הוצג לראש הממשלה ולאחר מכן לממשלה, וקיבל את גיבוי הכנסת לפחות בצד התקציבי בקריאה ראשונה ואני מקווה שברגע שהרב גפני יחזור לפעילות מלאה, ואני מאחל לו בריאות ורפואה שלמה, אז הוא גם יעביר את הקריאה השנייה והשלישית אחרי שוועדת הכספים תסיים את העבודה שלה.
יואב גלנט: אנחנו מנסים לתאם ככל הניתן את הדברים, עם כל השותפים שלנו.
יואב גלנט: אני מזכיר שיש פה שלטון מקומי גם ערים, גם מועצות אזוריות ולכל אחד יש כיוונים משלו, יש הסתדרות מורים ויש ארגון מורים וארגוני הורים, וכמובן שכל הבניין הזה, כולם רוצים את אותו דבר אבל לכל אחד יש וריאנטים משלו.
יואב גלנט: אנחנו נתחיל את שנת הלימודים ב-1 בספטמבר, זמן ההיערכות הוא קצר, יהיו קשיים בפתיחת שנת הלימודים, כמו שיש בכל שנה ויותר, וגם במהלך השנה.
יואב גלנט: אני נתתי את הנתונים הראשוניים, 2.4 מיליון תלמידים, 530,000 תלמידים בכיתות הגן, 1,870,000 בבתי הספר מא'-יב', 205,000 עובדי הוראה מהם 5,000 מנהלים והשאר מורים וגננות, יש לנו 25,800 מוסדות חינוך שמתוכם 20,600 גנים והיתר, 5,200 בתי ספר.
יואב גלנט: המתווה שניסינו לשים, וזה הדבר שבהחלט ראוי להידרש לו, זה הייתי אומר מתווה שמאפשר את הלימודים בתרחיש מונע התפרצות לאורך כל התקופה, מתוך הנחה שהמחלה עלולה להיות איתנו לאורך זמן עד שיימצא חיסון.
יואב גלנט: אני מדבר על תרחישים שהם תרחישי אמצע.
יואב גלנט: אני אסביר מה קורה במצבי קיצון.
יואב גלנט: העיקרון מבוסס על למידה מקרוב ולמידה מרחוק, כאשר הגודל המקסימלי של כיתה הוא חצי כיתה, שזה חצי מכיתה מקסימלית ממוצעת שזה עד 18 תלמידים, ובהרשאות מיוחדות שניתנו לנו ממשרד הבריאות, עליה ל-20 באישור מנהל המחוז ול-22 באישור המנכ"ל ומעבר לזה באישור שלי.
יואב גלנט: השתדלנו לתת את מינימום ההנחיות הנדרש ולא את המקסימום האפשרי, כלומר אנחנו תובעים דברים נקודתיים שעליהם אנחנו לא יכולים להתפשר, בין אם מבחינה פדגוגית ובין אם מבחינת מערכת היחסים שיש לנו והמחויבות שלנו למשרד הבריאות ולהנחיות הרפואיות, ואנחנו מאפשרים לכל מי שנמצא בשטח לפעול.
יואב גלנט: זאת אומרת יש שוני בין רשות לרשות, בין ישוב לישוב, בין מוסדות החינוך, בין מגזרים, הכל מקובל עלינו ובלבד שהוא עומד ב-18 תלמידים בכיתה ובכמות הימים שקבענו כמינימום.
יואב גלנט: אנחנו נותנים לאוכלוסיות מיוחדות מענה מיוחד, הווה אומר שכל מי שהוא נמנה על חינוך מיוחד, על כפרי נוער, על נוער בסיכון, עבורו המענה הוא כביכול מנותק מהקורונה, הוא מענה שלם, אנחנו מבינים את הערך של הנושא הזה, וכמו שאמרתי בהתחלה אנחנו עם המסלול הזה רצים לאורך כל הדרך, אלא אם יקרה אחד משניים: אחד זה מציאת חיסון או תרופה שתסיר את הצורך, הדבר השני, אם אנחנו מידרדרים למציאות חמורה באזור או בכל המדינה, שבה צריך לסגור.
יואב גלנט: ואם המערכת כולה סגורה, העיר סגורה וכן הלאה, אז גם מערכת החינוך היא חלק מהעניין הזה.
יואב גלנט: אבל כל עוד הדברים פועלים לפי ההיגיון המשותף שפותח בינינו לבין משרד הבריאות, ניתן להמשיך.
יואב גלנט: אני אתן פירוט קצר, אם תרצו אחרי כן אפשר יהיה לפרט יותר כי אני רוצה להותיר לכם זמן.
יואב גלנט: אני אתן פירוט קצר על המתווה, בגדול הוא אומר כך: ילדי הגנים לומדים שישה ימים בשבוע במוסדות החינוך ללא פיצול בהתאם להנחיית משרד הבריאות ובאישורו, תלמידי א'-ב' לומדים לפחות חמישה ימים בשבוע, 25 שעות שבועיות, גם זה ללא פיצול.
יואב גלנט: בכיתות ג'-ד' אנחנו מפצלים בפעם הראשונה ולצורך זה גייסנו 13,000 מורים ועובדי הוראה, ותיכף נרחיב על זה, והם לומדים מקרוב כי הם לא יכולים להיות ללא פיקוח.
יואב גלנט: תלמידי ה'-יב' אנחנו מאפשרים להם לפחות יומיים בשבוע בבית הספר, בחצאי כיתות, ושלושה ימים בלמידה מרחוק.
יואב גלנט: כשאני אומר 'לפחות', היעד שלנו שלפחות בכיתות ה'-ו' אנחנו ניתן יותר מהעניין הזה.
יואב גלנט: אנחנו חיים תחת מגבלות, אני אומר כך, העדיפות שלנו היא לתת קודם כל את המקסימום הניתן לילדים בגיל הצעיר ביותר וככל שהגיל מתבגר אנחנו עושים את הפשרות שם, כלומר עבור כיתה א' כדוגמה, מה שלא לימדת בהקשר של אוריינות, שפה עברית או ערבית, חשבון או כל דבר אחר, ייצבר כפער שילווה את הילד גם בשנה שאחרי כן, וכשילד לא יודע בכיתה ג' או ד' לקרוא היטב אז ברור לגמרי שהוא צובר פערים בכל שאר המקצועות, לכן בזה אנחנו משקיעים את מירב המאמץ.
יואב גלנט: הדבר השני, התלמידים האלה בכיתות של הגן והכיתות הנמוכות הם התנאי לכך שההורים שלהם הם נמצאים בבית הספר, כלומר שני האלמנים האלה מתחברים ביחד, אני חושב שיש בעניין הזה תמימות דעים בקרב כל המומחים.
יואב גלנט: החינוך המיוחד כמו שאמרתי, מתקיים כמו בשגרה, שישה ימים בשבוע.
יואב גלנט: תקציבים – המדינה הקצתה לנושא הזה 4.2 מיליארד שקל.
יואב גלנט: אני באתי עם תכנית מקורית שעלותה הייתה 9 מיליארד שקל והיא אמרה שניתן היה אז, לפני כחודש וחצי, לפצל החל מגני הילדים לחצי ובכל הגילאים.
יואב גלנט: ההערכות של המומחים היו שהדבר הזה איננו נדרש בכיתות הגן, שלושת כיתות הגן ו-א' ו-ב', ולמעשה כל שנתון עולה לנו בעלות העסקת מורים כמיליארד שקל אם אתה צריך לפצל, הורדנו 5 מיליארד והורדנו חמישה שנתונים, לאור החלטת משרד הבריאות שהתקבלה בשיתוף פעולה איתנו ולמעשה התייצבנו על תכנית שאומרת כך: למיגון, היגיינה, מסכות, שטיפות, ניקיון של כל מה שקשור למוסדות החינוך - 300 מיליון שקל, לתמיכה באוכלוסיות מיוחדות כדלתא נוספת בכל מקום שיש בו בעיה עם חינוך מיוחד או עם דברים דומים – 100 מיליון שקל, 2.6 מיליארד שקלים לכח אדם שמחולק באופן הבא: 6,500 מורים על בסיס של הרחבת משרות או גיוס מורים נוספים.
יואב גלנט: כלומר אם יש בבית ספר מורה שעובד ב-50% או ב-70% ואתה רוצה להעלות לו את המשרה ל-100% או אפילו ל-120% זה בסמכות מנהל בית ספר וזה אין-האוס, הייתי אומר שזה פתרון ביד, והדבר הזה בא על חשבון מערכת החינוך, בהסכמה שיש לנו עם האוצר, אל יקל הדבר בעיניכם, זה דבר מאוד משמעותי בהקשר של התוספת ואני אומר יותר מזה, הנושא הזה הוא רק חצי.
יואב גלנט: החצי השני מגיע מכיוון הרשויות, ובאיזון הרשות יכולה להוסיף, בסך הכל, כל הרשויות בארץ, עוד 6,500 עוזרי הוראה, ושניהם ביחד צריכים לאפשר את הכפלת הכיתות, כי הכמות הזאת נותנת - - -
עפר שלח: זה על חשבון הרשות?
יואב גלנט: לא.
יואב גלנט: הכל על חשבון המדינה.
יואב גלנט: זאת אומרת שאנחנו מזרימים את הכסף לרשות בקול קורא שלנו, הרשות מגייסת ואנחנו במפורש הכוונו את זה שהרשות תגייס אנשים בתיאום עם משרד העבודה והרווחה ועם אחרים, שהם אנשים שלצורך העניין כשירים לעבוד עם ילדים, אבל הם לא אנשי חינוך בהגדרתם.
יואב גלנט: יכול להיות שזה פרחי חינוך כאלה שהולכים להיות מוסמכים בעוד שנה או שנתיים, יכול להיות שזה מדריכי תיירים שאין להם תיירות נכנסת אבל יש להם תואר ראשון והם יודעים לדבר אל קהל וכן הלאה, וראש הרשות מבחינתנו יש לו את המנדט לעשות את זה תחת הקריטריונים שלנו וגם לפתור בעיות של אבטלה בתוך הישוב שלו, כל אחד במקומות או מאיפה שהוא רוצה.
יואב גלנט: אני אציין שתוך שלושה ימים מאז שהוצאנו את הקול הקורא הצטברו כ- 15,000 או 20,000 פניות, זאת אומרת אנחנו לא נמצאים באיזה שהוא חוסר בנושא הזה אלא בהחלטה את מי בוחרים.
יואב גלנט: אני רוצה לציין עוד נקודה.
יואב גלנט: המספר 13,000 שנשען על כמות כיתות ג'-ד' הדרושות להכפלה, לוקח בחשבון שיש פה עודף מסוים והעודף הזה בהגדרה ובהרשאה ישמש גם לקשיים שעלולים להיווצר בכיתה א'-ב' או ה'-ו'.
יואב גלנט: זה לא הרבה, אבל זה תוספת של 6.5% למערכת, 13,000 מתוך 200,000 מורים.
יואב גלנט: אני מעריך שבכיתות ג'-ד' צריך 5% או 5.5% והאחוז הנוסף יעזור לשמן את המקומות הנוספים וזה בהרשאה, זה לא דבר שהוא באופן לא מוסמך, והמפתח למעשה הוא כיתות ג'-ד'.
יואב גלנט: הנקודה האחרונה בהקשר של התוספות התקציביות זה הלמידה מרחוק.
יואב גלנט: בנושא הלמידה מרחוק אנחנו נשקיע כ-1.25 מיליארד שקל, הכסף הזה מיועד לכמה דברים: 1.
יואב גלנט: יירכשו 150,000 מחשבים ואמצעי קצה דרך מינהל הרכש הממשלתי, 64 טלפונים כשרים למגזר החרדי, אמצעי קצה משופרים יגיעו גם מתורמים, יש לנו אלפים ואולי נגיע גם לעשרות אלפים.
יואב גלנט: אנחנו מתקשבים תקשורת ובקרה, מצלמות, ראוטרים, מיקרופונים וכן הלאה, 1,600 בתי ספר חדשים ומשדרגים 1,900 שבהם הציוד מיושן או לא מספיק.
עפר שלח: כמה זמן - - -
יואב גלנט: כל נושא התקשוב ישתרע בגדול על כל שנת תשפ"א, אני אומר את זה בשביל להנמיך ציפיות במובן הזה שמחר יהיה מוכן.
יואב גלנט: את המחשבים צריך לקנות בסין, או במקומות אחרים, הם לא נמצאים בארץ.
יואב גלנט: אבל שמנו ליעד ואני חושב שנעמוד בו, בהנחה שהתקציב יאושר, כי עוד לא גמרנו לאשר אותו בקריאה שניה ושלישית, זאת אומרת קול קורא אפשר להוציא בלי הכנסת אבל כשצריך תקציב צריך כסף וצריך לעשות את זה למען הילדים של כולם.
יואב גלנט: אז אני חושב שעד סוף ינואר אנחנו נצליח ב-50% מהמקומות לתת פתרון, ואת החצי השני נעשה במהלך השנה.
יואב גלנט: זה יעד שאפתני, זה לא דבר פשוט - - -
עפר שלח: עלה בדיון קדם פה המספר הזה שזה חצי מבתי הספר בארץ, הם כרגע לא ערוכים.
עפר שלח: זאת אומרת אתה מתכוון בשנה הזאת לסגור את החצי הזה שכרגע בכלל לא בנוי ללמידה מרחוק?
יואב גלנט: אני אומר יותר מזה, מאחר ויש כ-5,000 בתי ספר, מתוכם כ-1,000 במגזר החרדי שאיננו מעוניין בתקשוב, נשארת עם 4,000.
יואב גלנט: מתוך ה-4,000 אנחנו משדרגים 1,900, שיש להם אבל משדרגים אותם ועוד 1,600 התקנה מחדש.
יואב גלנט: כלומר למעשה זה טיפול ברוב רובה של המערכת בארץ והעברה שלה לקראת הדור הבא - - -
עפר שלח: מה הקריטריונים בחלוקה של ה-150,000 - --
יואב גלנט: אנחנו הוצאנו קול קורא הקול קורא מבוסס על מדדי התמיכה שאנחנו תומכים כשהמפתח הוא בית הספר, כלומר קודם כל העיקרון הבסיסי, ככל שיש פחות וככל שהמקום ובית הספר הוא חלש יותר או בא מרקע סוציו אקונומי נמוך יותר, כך אנחנו נתמוך בו תמיכה גוברת, כלומר בעשירון התחתון אם נלך לפי סוציו אקונומי, לא לפי מדדי תמיכה, בעשירון התחתון אנחנו ניתן בממוצע, אם אני מדייק במספרים, בשלושת העשירונים התחתונים לפי מפתח פחות או יותר של מחשב לכל שישה ילדים, כי לחלק יש, זה לא אומר שאחד משישה בלבד יקבל, אבל זה אומר שזה המפתח לחישוב, וכשאתה עולה לשלושה עשירונים מעל זה אז זה אחד משבעה ילדים, כשאתה עולה לשלושה או שני עשירונים מעל זה זה אחד לשמונה, וכשאתה מגיע לעשירונים העליונים זה אחד ל-50.
עפר שלח: זה מבוסס על איזה שהוא חישוב?
יואב גלנט: כן.
עפר שלח: זאת אומרת כבר עברנו חודשים של לימוד מרחוק, אני מניח שהצטבר אצלכם מסד נתונים, על פי החישוב שלכם כמה זה יענה מתוך המחסור הקיים?
יואב גלנט: ההערכה דרך אגב זה שחסרים במדינת ישראל סדרי גודל, החישוב היה תמיד לפי סדר גודל של 10% וזה המספר שקנינו - - -
סעיד אלחרומי: מדברים על 140,000.
יואב גלנט: 150,000.
סעיד אלחרומי: השאלה מה החלוקה הפנימית, מה הרשויות המקומיות - - -
יואב גלנט: אני אתן לך דוגמה.
קריאה: לא חסרים יותר מאשר ה-150,000?
יואב גלנט: אני קשור ומוגבל במגבלות משאביות כמו שאתם מבינים, הדבר הזה הוא עלות של 500 או יותר מיליון שקל.
סונדוס סאלח: אז יש תיעדוף לאוכלוסיות מסוימות?
יואב גלנט: אני מסביר.
יואב גלנט: יש תיעדוף מוחלט.
יואב גלנט: ככל שהמצב הוא יותר קשה אתה תיתן יותר.
יואב גלנט: אני אבקש ש- - - את הנתונים של ההגדרה, אבל אם אתה לוקח, אני נותן את זה כדוגמה, את השכבה הכי עשירה בישראל אז הם לא יקבלו מחשבים בכלל, אולי הם יקבלו שלושה כי הנוסחה תגרום על עשרות אלפי ילדים, כשאתה לוקח את העשירון התחתון, הוא יקבל אלפים או עשרות אלפים.
יואב גלנט: אני נותן לכם מהזיכרון, עיר כמו ירושלים על כל היבטיה תקבל בערך 15,000 מחשבים, אלה סדרי הגודל.
יואב גלנט: מקום כמו רהט יקבל 2,000, מקום כמו באר שבע 3,000 או 4,000.
יואב גלנט: אלה המספרים שאנחנו מדברים עליהם.
יואב גלנט: אלה לא דברים קטנים, אלה דברים משמעותיים מאוד, וזה הולך לפי מדד הטיפוח של בתי הספר.
יואב גלנט: גם את החלוקה אנחנו עושים לבית ספר.
יואב גלנט: זאת אומרת מבחינתי אני לא נותן לא לראש הרשות ולא לתלמיד, ואני גם לא רוצה את העיסוק הנובע מהעניין הזה ואת היכולת לטפל בו.
יואב גלנט: אם יש בית ספר שבו צריך 100 מחשבים, אני נותן אותם בתיקים או בעגלות מיוחדות למנהל בית הספר והוא משאיל אותם לתלמידים והוא יכול להשאיל אותם גם למורים, לפי השיקול שלו.
יואב גלנט: זה נכס שלו, הנכס הזה כידוע אחרי 3, 4, 5 שנים הוא מאבד את יכולתו, צריך כבר את הדור הבא וכן הלאה, אבל זה התהליך.
יואב גלנט: כל הדבר הזה, אם תרצו, אני אנחה שיבואו אליכם ויציגו את זה.
עפר שלח: אני אבקש ש- - -
מאיר כהן: הקריטריונים מאוד ברורים.
מאיר כהן: משרד החינוך כבר יודע הרבה שנים לעשות חלוקה למי צריך ומי פחות צריך.
מאיר כהן: השאלה, ואני אבקש מהשר שיענה על זה, יחזור שוב לנקודה של המהירות של העניין.
מאיר כהן: ה-1 בספטמבר זה יום שלישי הבא.
מאיר כהן: ביום שלישי הבא כבר מתחילים – אם אכן המתווה יפעל כמו שאדוני כתב אותו עם אנשי המשרד – יתחילו כבר בלמידה מרחוק.
מאיר כהן: זאת אומרת הוועדה צריכה לדעת שכבר ביום שלישי הבא יש מאות אלפי - - -
יואב גלנט: עברנו לשאלות?
יואב גלנט: זאת אומרת, סיימתי את הסקירה?
יואב גלנט: אין בעיה, איך שאתם רוצים.
מאיר כהן: יש גם מאות אלפי תלמידים שאין להם מחשבים בבית.
מאיר כהן: זאת אומרת שבוא נניח שב-1 בינואר בשנה הבאה על פי המתווה של השר יש 50%.
מאיר כהן: אבל מעכשיו עד ינואר, וזה מה שאני שומע מראשי עיריות וממנהלי בתי ספר, הם נמצאים בבעיה מאוד גדולה.
מאיר כהן: האם אדוני, המשרד נותן את דעתו על הנושא הזה, או שפונה לראשי הערים ואומר להם 'חבר'ה עד שאני אביא את הברזלים ואת התוכנות וכולי תמצאו אתם פתרון, בוא תגידו לי מה הפתרון שלכם', אגב, אני לא פוסל שראשי הערים ומנהלי בתי הספר יכולים למצוא פתרונות לוקאליים אבל זה צריך להיות רשום במתווה עם התחייבות - - -
עפר שלח: חברי הכנסת, ניצן, אתה רוצה?
מאיר כהן: ניצן מרכיב את ה ממשלה הבאה.
עפר שלח: הוא עסוק בחלוקת תיק החקלאות - - -
ניצן הורוביץ: לא, כי פה יש ממש תפקוד מופתי של הממשלה והמערכת ערוכה והכל מסודר.
עפר שלח: לכן הצעתי לך את זכות הדיבור.
סונדוס סאלח: התיעדוף של הישובים וכמות המחשבים זה - - -
עפר שלח: יש פה בעיה נוספת והיא שעצם העובדה שיש מחשב בבית לא בהכרח פותר את הבעיה.
עפר שלח: זאת אומרת כאשר יש שניים או שלושה ילדים שנמצאים בתוך מערכת החינוך ובהרבה בתים בישראל יש יותר, וכולם נזקקים ללימוד מרחוק, החל מכמות המסכים האפשרית וכלה בנפח הגלישה, אנחנו נמצאים בבעיה.
עפר שלח: אתם לא חוששים שבסוף, ושוב אני מדבר גם על סמך הניסיון שנצבר בחודשים שכבר היו, שבסוף כל העסק הזה, עם כל המאמצים, וצריך להגיד, זה מאמצים בהרבה מאוד כסף, וצריך להעריך אותם, בסוף זה לא אחוז?
סונדוס סאלח: בכל בית ספר יש כיתת מחשבים אחת לפחות ויש בה 25-30 מחשבים.
סונדוס סאלח: אני מציעה גם כן לחשוב על הרעיון הזה לפתוח את הכיתות האלה במיוחד בבתי הספר בישובים שיש בהם בעיות בתשתיות האינטרנט בבתים, ולאפשר בכל בית ספר ש-30 התלמידים שסובלים הכי קשה מבעיות תשתיות, שיגיעו לבית הספר לכיתות המחשבים ויצרכו את הלימוד בזום מתוך בית הספר מרחוק, אבל ישתמשו בכיתות המחשבים שנמצאות בתוך בתי הספר שעכשיו לא מתבצע בהם לימודים או שיעורים בבתי הספר.
עפר שלח: תרצה סבב ראשון של תשובות?
יואב גלנט: בבקשה קודם כל אני מקריא לכם מתוך הקול הקורא.
יואב גלנט: רק בשביל לתת מענה ראשוני למה ששאלתם.
ליאורה שמעוני: הוא בתוקף?
ליאורה שמעוני: הוא לא הושעה?
יואב גלנט: בוטל אחד ויצא שני מיד.
יואב גלנט: פשוט התקשורת עוסקת רק במה שקורה לא טוב.
ליאורה שמעוני: לא מהתקשורת - - -
יואב גלנט: אז את צריכה לדעת שיצא השני.
ליאורה שמעוני: לנו נמסר בכל אופן שהושעה, אולי - - -
יואב גלנט: אז נמסר לכם מידע שגוי.
יואב גלנט: נמסר לכם חצי מהמידע.
יואב גלנט: החצי השני זה שהקול הקורא יצא.
יואב גלנט: אז אני מקריא מתוך הקול קורא את אופן החלוקה: 'במסגרת מודל ההקצאה תינתן עדיפות ברורה לבתי הספר במדדי הטיפוח הגבוהים', כלומר למי שלא מכיר, סוציו אקונומי נמוך 8, 9 , 10, 'על פני המדדים הנמוכים 1, 2, 3 תוך התחשבות בגודל בית הספר ומספר התלמידים בו'.
יואב גלנט: כלומר כאשר מדד הטיפוח הבית ספרי הוא 8, 9 או 10, הטיפוח הגבוה ביותר, אז היחס בין תלמידים לאמצעי קצה הוא 1:7, כאשר זה ב-5, 6, 7 היחס הוא 1:8.
יואב גלנט: במדד טיפוח 4 זה 1:10 תלמידים, במדד טיפוח 3, קרי כבר כשאתה מטפס לעשירונים העליונים זה 1:40, במדד טיפוח 2, 1:50 ובמדד טיפוח 1, 1:60.
יואב גלנט: כלומר תלמיד שנמצא במקום הגבוה או השכבה הסוציו אקונומית הגבוהה, מקבלת 1:10 ביחס לשכבה הנמוכה.
יואב גלנט: זה הקריטריון שמצאו אצלנו אנשי המקצוע והוא לוקח בחשבון - - -
עפר שלח: אני אחזור על השאלה ששאלתי קודם, זה קריטריון של צדק חלוקתי שנשמע סביר.
עפר שלח: השאלה אם הוא עונה על הצרכים.
יואב גלנט: אני מחלק 150,000 שהם 0.5 מיליארד, שהוקצה לי בצורה הכי טובה שאני יכול, גם את זה, יש בעיה של בליעה במערכת, זאת אומרת לוקח זמן עד שאתה מכניס את זה כי לא סיימתי את הדברים, הנתיב הקריטי בלוח הזמנים הוא לא בהכרח ברכש הציוד אלא הכשרתם של המורים ושל הנאמנים הטכנולוגיים בקצה בבתי הספר שיהיו מסוגלים לגרום לציבור של מורים שלא תמיד מכיר את הנושא הזה, זה תלוי בגיל שלהם ובנגישות שלהם לעניין, יהיו מסוגלים לאפשר להם ללמד.
יואב גלנט: כי בניגוד למה שהתרגלנו, טכנולוגיה של לימוד מרחוק היא לא זום.
יואב גלנט: זום זה דבר חלקי מאוד.
יואב גלנט: אבל למעשה היתרון של הלימוד מרחוק זה שאתה יכול להביא לפתח תקווה הרצאה מהרוורד או מחיפה, ויש מורים בארץ דרך אגב שהם מורים ידועים, שהם מומחים נניח לפתרון בעיות טריגונומטריות ובחצי מבתי הספר בארץ צופים בהם ורואים אותם, ויש אחד אחר שעוסק בהנדסה אנליטית, אז הוא יודע לפתור את הדברים שלו והוא הופך להיות שחקן, ואנחנו גם נעמיד את האנשים האלה כמצטיינים, אנחנו נעלה אותם על נס, כי במובן הזה יש לנו עניין שישתמשו במקומות טובים.
יואב גלנט: דרך אגב, אני פותח סוגריים, לפי המחקר והבדיקה שעשינו 20% מהילדים לומדים יותר טוב מרחוק ו-80% פחות טוב.
יואב גלנט: זאת אומרת יש לזה גם יתרונות, זה לא רק חסרון.
סונדוס סאלח: אפשר לחזור על זה?
יואב גלנט: 20% לומדים יותר טוב מרחוק, בכל הגילאים.
יואב גלנט: יש ילדים שקשה להם יותר בבית הספר מאשר בלימוד מרחוק, אבל הם מהווים רק 1/4 ביחס לאוכלוסייה השנייה.
יואב גלנט: עכשיו אני רוצה לומר לכם לגבי לוח הזמנים.
יואב גלנט: הרי השיטה שאנחנו קבענו, היא לוקחת בחשבון את המגבלה שיש לנו, שאנחנו לא יכולים להצטייד ביום אחד.
יואב גלנט: כמו שאמרתם, ב-1 בספטמבר - - - אני יודע שיש ציפייה, ומוצדקת, שכל הבעיות תיפתרנה מיד.
יואב גלנט: אני עוסק בדבר הזה, האמינו לי, כמעט ולא עוסק בדבר אחר, מבוקר עד ערב שלושה חודשים, אבל יש פה פערים של שנים, ומה שאנחנו פיתחנו אומר ככה: כאשר אתה לומד יום כן ויום לא, לסירוגן, למעשה גם אם התלמיד מגיע לשני ימים, נניח שני ורביעי, ורצוי גם ביום שישי כי אפשר גם להגיע לשלושה ימים, אז הוא מקבל שיעורי בית, גם אם אין למידה מרחוק אפשר להעביר לו דרך טלוויזיה שיעורים שלנו בערוצים שהם ערוצים חד צדדיים, הוא יכול לצפות ולקבל מידע באופן חד צדדי, ברוב המקומות יש טלוויזיה, ואז למעשה גם אם זה לא מושלם, ואני חושב שזה לא רוב באוכלוסייה, אבל יש מקומות כאלה, גם אם זה לא מושלם למעשה אתה במתכונת שיש לימודים חלקיים.
יואב גלנט: כל מי שחושב שאפשר ללמוד רק מרחוק, קרי חודשים, הוא שוגה בהבנת העניין.
יואב גלנט: אי אפשר לעשות את זה.
יואב גלנט: צריך בקרה ש ל המורה, צריך פיקוח, צריך סגירת מעגל, צריך הערות ודבר מרכזי מאוד, מסתבר לפי כל המחקרים שהחברתיות תורמת גם ללימוד, מעבר לצד החברתי כי הקבוצה היא פקטור בתוך הלימוד של התלמידים.
יואב גלנט: אגב, המודל שאנחנו פיתחנו יש בו עניין.
יואב גלנט: דיברו איתי שרי חינוך ממדינות אחדות, לאחרונה מקרואטיה ומארגנטינה, ששואלים אותנו 'איך אתם עושים את הדבר הזה ומדוע' ואנחנו הסברנו ואני חושב שיש הרבה קשב לעניין הזה.
יואב גלנט: יש מקומות בעולם שפשוט שיחררו את הדברים, אמרו 'ניפגש ב-1 לינואר ועד אז תלמדו מרחוק' או דברים כאלה, אני חושב שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו את העניין ואני אומר כאן, זה לא מושלם, זה המצב.
יואב גלנט: אני נותן לכם את הנתונים כמו שהם.
עפר שלח: אני רוצה להכניס בזום כמה גופים שהם כמובן רלוונטיים לעניין.
עפר שלח: אני רוצה להתחיל עם סגנית יו"ר הסתדרות המורים עדנה דוד.
עדנה דוד: בוקר טוב.
עדנה דוד: אני עדנה דוד, הסגנית של יפה בן דוד.
עדנה דוד: אני באמת רוצה להצטרף לדברי השר ולברך על כל המאמצים שנעשים בתחום המחשוב ותקשוב בתי הספר, אבל אני רוצה להעלות נושא נוסף מאוד מאוד חשוב, שעליו אולי לא נתנו את הדעת בעניין התקצוב והוא המורים והגננות שבסיכון ועליו גם יפה התריעה אני חושבת כבר ממארס, כשהבנו שאנחנו באיזה שהוא שלב נצטרך לחזור וללמד, וישנו מספר לא מבוטל של אנשים, אמנם לא כמות עצומה, אבל מדובר ב-1,000, 2,000 מורים וגננות שנמצאים בסיכון בריאותי ולא יכולים לשוב ללמד כרגיל בבתי הספר.
עדנה דוד: אותם אנשים כמובן כרגע הם נחשבים כבריאים ויכולים ללמד לא מקרוב, אלא מרחוק.
עדנה דוד: הדרישה שלנו הייתה שכמו במגזר הציבורי וכמו גם בחלק מהמגזר הפרטי הרבה מאוד אנשים עברו לעבוד מרחוק ואנחנו יודעים שזה עובד מצוין, חלק מהמורים והגננות שנמצאים בסיכון יעשו את עבודתם נאמנה במסירות על פי כל מה שהם יצטרכו, אבל מהבית, ועל זה טרם שמענו פתרונות והצעות ואגב, יש על זה סכסוך עבודה שמאיים על פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר.
עפר שלח: מיד השר יענה.
עפר שלח: אני אבקש להעלות את רן ארז יו"ר ארגון המורים.
עפר שלח: ננסה ליצור איתך קשר טלפוני כי לא שומעים אותך בזום.
עפר שלח: בינתיים הנהגת ההורים הארצית.
זאב גולדבלט: ללא קשר רגע לתשלומי ההורים שזה - - -
עפר שלח: אנחנו נגיע לזה.
זאב גולדבלט: או.
זאב גולדבלט: קיי.
זאב גולדבלט: לגבי דברי השר, הקשבתי בקשב רב למה שהשר אמר, הוא אמר ש-20% מהתלמידים לומדים יותר טוב מרחוק, אבל 80% לומדים פחות טוב ואני דווקא רוצה להתייחס ל-80%, קודם כל זה העיקר, זה רוב הילדים.
זאב גולדבלט: בנוסף לזה, הסתדרות המורים אתמול אסרה על המורים ללמד מחוץ לבתי הספר, היא הוציאה הודעה כזאת.
זאב גולדבלט: משמרות, אפשרו לעשות אותן רק בחלק מהמגזרים באופן אמיתי, ואנחנו עוד פעם מוצאים את עצמנו שילדים מכיתות ה' ואילך ילמדו מהבית ארבעה ימים בשבוע, למעשה הם לא ילמדו רק יומיים בבית הספר, והכל בגלל איחוד לא ברור לכולנו של כיתות ג'-ד' שהפכו אותם לקפסולות בניגוד לכל הנתונים שכולנו רואים אותם כל הזמן, והייתי שמח שמשרד החינוך יציג את הנתונים למה כיתות ג'-ד' לומדות בקפסולות ולמה בגלל זה כיתות ה'-ו' לא מגיעות לבתי הספר ולמעשה הילדים האלה חשופים לכל הסכנות באינטרנט, לכל הסכנות ברחוב, ארבעה ימים בשבוע הם לא ילמדו.
זאב גולדבלט: שר החינוך אמר בצדק, ואני מאוד מעריך את מה שהוא אמר, שלפני סוף ינואר יגיעו רק 50% מהמחשבים, זאת אומרת עד סוף ינואר הילדים האלה למעשה לא ילמדו.
זאב גולדבלט: ילמדו יומיים בשבוע בבתי הספר.
זאב גולדבלט: גם כיתות ז'-יב' מאפשרים להם יומיים לפחות, שם יגיעו בין יומיים לשלושה ברוב מדינת ישראל.
זאב גולדבלט: יש לנו בעיה מאוד חמורה לגבי הילדים האלה, ב-ה'-ו' זה ממש להפקיר את הילדים שלנו.
זאב גולדבלט: הילדים שלנו פשוט חשופים לכל הסכנות וצריכים להגיד את הדברים האלה בצורה ברורה, והם הבעיה הכי חמורה בכל המתווים שהיה לנו, ואנחנו כהנהגת ההורים הארצית לא יכולים לקבל את הדבר הזה.
עפר שלח: על סמך מה מבוססת הטענה שלכם ש-ג'-ד' יכולים ללמוד לא בקפסולות?
זאב גולדבלט: הנתונים שאנחנו מכירים אותם ממשרד החינוך, מהמל"ל, שהיקף ההדבקות בכיתות ג'-ד' הוא כשליש מהאחוז שלהם באוכלוסייה, והיינו מאוד שמחים לראות נתונים רשמיים של משרד החינוך ואם יהיו נתונים רשמיים אפשר יהיה באמת לדבר על הדברים האלה בצורה רצינית ולא לקבל אותם כתורה מסיני.
זאב גולדבלט: כי בסוף זה צריך להיות מבוסס נתונים ולא סתם דבר שקורה ומחליטים כי יש פה ילדים בדרך ובריאות זה לא רק קורונה.
זאב גולדבלט: בריאות היא גם מה שקורה בפן הרגשי חברתי לאותם ילדים, וילד שיושב בבית ואין לו אפשרות ללמוד כי אין לו מחשב, כי ההורים שלו לא מסוגלים לעשות את זה, כי אין תשתיות אינטרנט, כי זה לא מתאים לו כמו ששר החינוך אמר, ואני מחזק את דבריו, אני מסכים איתו בכל מילה שהוא אומר פה, הוא פשוט לא יכול.
זאב גולדבלט: ולכן הבריאות צריכה להסתכל על כל ההיבטים של הדברים האלה ולא רק על הקורונה שהיא מאוד חשובה ואנחנו לא מוכנים לסכן את הילדים שלנו, אבל אם אין נתונים, אז בואו לא סתם נמציא המצאות.
זאב גולדבלט: ואני לא בטוח שזה משרד החינוך, אני חושב שזה יותר משרד הבריאות, אבל בעיני זה לא כזה משנה את העובדה מי האחראי על הנושא הזה בכלל.
זאב גולדבלט: תרשה לי להרחיב רק על הנושא שאיתו התחלתם את הישיבה, בנושא של הפיקוח על תשלומי ההורים.
זאב גולדבלט: יש אלינו עשרות פניות מבתי ספר ברחבי הארץ שאני מפנה למנהלי המחוזות על פי הסיכום שלי עם גור, ראש מינהל בקרה ואכיפה, ואני אתן כמה דוגמאות שנמרחו תעל פני שנים רבות.
זאב גולדבלט: לא שנה, אלא כמה שנים.
זאב גולדבלט: הדוגמה הבולטת ביותר היא בתי הספר הכנסייתיים, שזה כבגר נמשך לפחות חמש שנים ושם מתעלמים לחלוטין מחוזרי מנכ"ל משרד החינוך, גובים שם מאות אחוזים יותר כסף כשהם לא מקבלים לגמרי את התמורה, ומתנים את הרישום לבתי הספר בתשלום.
זאב גולדבלט: התשלום של אותם, מה שנקרא, תשלומים לא חוקיים.
מאיר כהן: תציין רק שעומדים בתור לבתי הספר האלה.
זאב גולדבלט: בוודאי.
זאב גולדבלט: זה בתי ספר שקהל היעד שלהם הוא קהל שבוי כי אין להם חלופות אחרות.
מאיר כהן: אגב, יש להם חלופות אחרות, היות וביקרתי בבית ספר כזה, אבל ההורים מעדיפם לבוא לבית הספר הכנסייתי כי הוא יוקרתי מאוד ברמה גבוהה ובוגריו יש להם סיכוי גדול מאוד להגיע לחו"ל, לבתי ספר.
זאב גולדבלט: אני אתן עוד שתי דוגמאות בלבד כי זמננו קצר.
זאב גולדבלט: אחד, שוב דוגמה שזועקת לשמיים, זה קריית שרת בחולון.
זאב גולדבלט: שם כבר לפני יותר משלוש שנים לא ההורים צעקו, אלא יש דו"ח מסודר של מבקר העיריה שקובע שעשו שם שימוש לא חוקי בתשלומי ההורים ונתן עשרות דוגמאות.
זאב גולדבלט: לא דוגמה אחת, לא שתיים אלא עשרות דוגמאות, כולל נסיעות לאילת על חשבון ההורים.
זאב גולדבלט: נסיעות לא של התלמידים, אלא של הנהלת בית הספר.
זאב גולדבלט: רכישה של ציוד לחדר מורים על חשבון ההורים, ועוד עשרות דוגמאות בדו"ח של מבקר העיריה.
זאב גולדבלט: האם נעשה משהו מול הנהלת בית הספר?
זאב גולדבלט: כלום.
זאב גולדבלט: האם הוחזר הכסף להורים?
זאב גולדבלט: ואני מדבר כאן על שנים על גבי שנים, ועל זה משרד החינוך יודע ומודע.
זאב גולדבלט: גם בדוגמה הראשונה משרד החינוך יודע ומודע.
זאב גולדבלט: דוגמה שלישית ואחרונה זה בתי הספר של החינוך הממלכתי דתי.
זאב גולדבלט: כאן אני מדבר על התניית הרישום בתשלום של תל"ן למשל, ומדובר כאן באלפים רבים של שקלים כל שנה של ההורים, כשאין בקרה הדוקה שבאמת התלמידים יקבלו את אותן שעות תל"ן, זו תכנית לימודים נוספת מעבר לשעות הלימוד הרגילות ואין בקרה הדוקה שבאמת יקבלו את זה.
זאב גולדבלט: אם שמת לב, אני התייחסתי רק לדיווח שניתן כאן בתחילת הוועדה.
זאב גולדבלט: עד כאן.
עפר שלח: מאיר אתה רצה להוסיף?
מאיר כהן: אני רוצה לדבר קצת על תשלומי ההורים אדוני השר.
מאיר כהן: א.
מאיר כהן: היום ב-13:00 הוועדה אמורה לאשר - - -אם תוכל להגיע לוועדה זה יהיה מצוין כי יש שם הרבה מאוד שאלות.
יואב גלנט: יש לי גם עבודה, מאיר.
מאיר כהן: בסדר, אני חושב שלפגוש ברגע שיש משבר כזה סביב תשלומי ההורים הנוכחות שלך תהיה טובה, אבל אתה קובע את זמנך ולא אנחנו.