GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי פתאל: גם בתוך אירופה, ההחלטה שבתוך אירופה תהיה תנועה לא מתקבלת.
יוסי פתאל: היום כל מדינה מנהלת את המדיניות שלה לפי הצרכים שלה – עובדה טורקיה, עובדה יוון, עובדה קפריסין, הן לא מתנהגות לפי הכללים האלה.
יוסי פתאל: אני חושב שאנחנו צריכים, ואני לא רוצה להכתיב כאן שום דבר, אבל להיכנס לחדר ולהחליט על איך כן, חד משמעית, עם טכנולוגיה, עם רמת ודאות וניהול סיכונים יותר גבוהה באמצעות מספר בדיקות.
יוסי פתאל: תגידו עשר בדיקות.
יוסי פתאל: נעשה להם בדיקה בבוקר ובערב, ונמדוד להם חום שבע פעמים ביום.
יוסי פתאל: תגידו לנו מה כן, ואז נתחיל להתיישר.
יוסי פתאל: ה-לא, לדעתי, צריך לרדת מהפרק כי אנחנו מתרסקים.
יוסי פתאל: עזוב אותנו, אנחנו לא נעמוד בזה כמדינה.
יוסי פתאל: תודה.
עפר שלח: אורי סירקיס, בבקשה.
אורי סירקיס: בוקר טוב.
אורי סירקיס: קודם כל, תודה רבה.
אורי סירקיס: אני חושב שהדיונים הללו, בסופו שלדבר, גם כשמסתכלים טיפה אחורנית, הם מזיזים את הדברים ואנחנו מרגישים את זה בשטח.
אורי סירקיס: ישראייר מתחילת האירוע הזה נקטה מדיניות אחרת לחלוטין בכל מה שקשור בניהול האירוע, יותר חיות, יותר אקטיביזם, ובוא נדבר דווקא על דברים טובים.
אורי סירקיס: אנחנו אתמול ציינו את הנוסע ה-100,000 בנתב"ג מתחילת המשבר.
אורי סירקיס: מי היה מאמין?
אורי סירקיס: 100,000 נוסעים טסו בישראייר מתחילת המשבר, גם בנתיבים הפנים-ארציים וגם בנתיבים הבין-לאומיים.
אורי סירקיס: אני בטוח שאם היו שואלים פה אנשים, אף אחד לא היה מאמין שאנחנו הגענו למספרים הללו.
אורי סירקיס: בוא מדבר רגע על אילת.
אורי סירקיס: אילת נשארה פתוחה בגלל מאבק עיקש של ראש העיר, יחד עם רשות תעופה אזרחית ויחד עם שר התחבורה ואחר כך שרת התחבורה.
אורי סירקיס: ואני בטוח שאם רק משרד הבריאות היה צריך לקבל החלטה, הוא היה סוגר את הטיסות, כי בהתחלה הייתה לנו ביקורת מאוד מאוד קשה, גם לגבי התקשורת, לגבי התו הכחול, רגע, המטוסים מלאים, למה הם מלאים, למה אתם לא טסים חצי ריקים, וכולי.
אורי סירקיס: כל הטיסות לאילת כרגע מלאות.
אורי סירקיס: הגענו לימים שיש לנו שבע טיסות ביום, בוויקנד האחרון הטסנו 3,500 איש.
אורי סירקיס: אנחנו בקשר רציף, יומיומי, עם ד"ר סלמון משום שהצוותים שלנו חשופים.
אורי סירקיס: אם יש חולה קורונה על הטיסה, אז אנחנו מאוד מאוד ערניים לעניין הזה ולכן אנחנו עוקבים אחרי זה באדיקות.
אורי סירקיס: אנחנו הבאנו 1,000 חולים חדשים מתחילת המשבר.
אורי סירקיס: רק שניים מהם אומתו כחולי קורונה.
אורי סירקיס: זאת אומרת, יש פה איזושהי פרנויה שמתחילה בתחילת המשבר, שבה נכנסו הרבה מאוד אנשים מארה"ב והם היו נשאים של קורונה – אני לא נכנס לזה ברמה הערכית, אגב.
אורי סירקיס: זאת מדינת העם היהודי.
אורי סירקיס: לא יודע, מדינת העם היהודי, אז יכול להיות שהיא צריכה לקלוט אנשים וגם אנשים עם קורונה.
אורי סירקיס: אבל אני לא נכנס לאירוע הזה.
עפר שלח: לא, אל תלך לשם.
אורי סירקיס: אני לא מדליק פה מדורות.
אורי סירקיס: אבל באופן כללי, מה שקרה, כשאתה מסתכל על הנתונים, אלה נתונים מאוד מאוד נמוכים.
אורי סירקיס: בסוף אנחנו צריכים להסתכל על עובדות, לא על אמירות שאין מאחוריהן עובדות.
אורי סירקיס: אנחנו עובדים עם שדה נתונים.
אורי סירקיס: יש בסוף השבוע האחרון 3,500 איש שטסו לאילת.
אורי סירקיס: יש חולי קורונה באילת.
אורי סירקיס: הכול בסדר.
אורי סירקיס: העיר מתמלאת, בתי המלון מלאים.
אורי סירקיס: לומדים לחיות לצד הקורונה.
אורי סירקיס: שיעור האבטלה באילת בראשיתו של המשבר הגיעה למספרים – כל אחד רב עם השני, 70%, 90%, העיר לאט לאט מתאוששת, הקניונים שם פועמים, וזה מה שצריך לעשות.
אורי סירקיס: רק עוד מילה אחת על הפנים-ארצי, ומפה אנחנו נלמד גם על הבין-לאומי, כי בכל הסקירות של ארגוני התעופה העולמיים, ואנחנו קוראים כל סקירה שמתפרסמת – האקונומיסט בשבוע שעבר – המעגלים הם, אתה יכול ללמוד ממה שקורה בפנים-ארצי, אחר כך בטיסות קצרות, ואחר כך במה שקורה בטיסות ארוכות.
אורי סירקיס: ישראייר סיימה את יולי השנה בפנים-ארצי עם ירידה של 35%, 33% מול שנה שעברה.
אורי סירקיס: זה הכול.
אורי סירקיס: וזה אחרי שסגרו את שדה דוב וכולי.
אורי סירקיס: זאת אומרת, אפשר היה להביא לפה עכשיו הרבה מאוד תיירים אם היו נוקטים בשיטה אחרת בוא נדבר רגע על הפן התיירותי.
אורי סירקיס: אנחנו מחזיקים חברת בת, קוראים לה דיזנהאוז תיירות נכנסת.
אורי סירקיס: בשנה שעברה הבאנו לפה קרוב ל-200,000 תיירים.
אורי סירקיס: אנחנו בין שלוש החברות הגדולות בענף.
אורי סירקיס: אני מניח שאנחנו מהווים כ-10% מהשוק.
אורי סירקיס: אני מזכיר את זה כי יש לנו כרגע, ברגע זה ממש בקשות ל-270 קבוצות שרוצות להגיע לישראל.
אורי סירקיס: אגב, רובן ככולן אוונגליזם, מי שלא מכיר, זרם של הנצרות הפרוטסטנטית, אוהבי ישראל, תומכי ישראל.
אורי סירקיס: בצוק איתן, בתוך הירי הגדול של הטילים, הם הגיעו לכאן.
אורי סירקיס: אפרופו השאלה מה קורה עם המוזיאונים – בתוך האזעקות הם הגיעו לכאן.
אורי סירקיס: הם רוצים לבוא לפה, לתמוך בישראל.
אורי סירקיס: הקבוצות הללו הן הלחם והחמאה של הערים בצפון שמשוועות לתיירות הזאת.
אורי סירקיס: ואם יש לנו 270 קבוצות כאלה, והואיל ונתח השוק שלנו הוא כמו שציינתי, אז יש לנו 2,700 כאלה.
אורי סירקיס: זאת אומרת, שהיו יכולים עכשיו לנסוע כאן 2,700 אוטובוסים, ו-2,700 מדריכי טיולים היו יכולים לעבוד, וכן האלה.
אורי סירקיס: כל העסק היה צריך לפעול.
אורי סירקיס: עכשיו בוא נדבר רגע על קונספציות, שבירתם, ובוא נדבר על רעיונות ברמה הפרקטית.
אורי סירקיס: הייתה פה קונספציה שנלחמנו עליה כל הזמן, ואמרנו, אנחנו צריכים לבצע בידוד מבודל או בידול של הבידוד.
אורי סירקיס: זאת אומרת, כל הזמן אמרו, כל מי שמגיע לפה, 14 יום, ולא משנה מאיפה הוא הגיע.
אורי סירקיס: הצלחנו לשנות את זה.
אורי סירקיס: עכשיו יש שינוי ב-16 באוגוסט, והאנשים שמגיעים ממדינות מסוימות לא יידרשו להיכנס לבידוד.
אורי סירקיס: וכל הזמן אומרים, אבל הם לא רוצים, אך אחד לא מקבל אותנו.
אורי סירקיס: אל תדאג, ב-16 באוגוסט אנחנו גם נטוס וגם אתה תראה שיהיו מדינות שיקבלנו אותנו.
קרן ברק: צריך להזמין לפני ה-16 כדי להגיע ב-16.
אורי סירקיס: המושל ברודוס, למרות שיוון לא מקבלת אותנו, אני מניח שהוא יפעיל לחצים, והוא יגיד, אני מוכן לקבל ישראלים ובתנאי שהם יעשו בדיקת קורונה בכניסה - - -
עפר שלח: אבל כמו שחברת הכנסת ברק אומרת, צריך לדעת את זה מראש.
עפר שלח: א', כי יש לוגיסטיקה לכל העניין, ו-ב', כי גם הנוסע אומר, רגע, רגע, זה לא כשאני אהיה באוויר, אורי סירקיס ידבר עם המושל של רודוס.
קרן ברק: וצריך להזמין את הטיסה ואת בתי המלון.
קרן ברק: זה לא מעכשיו לעכשיו.
קרן ברק: אתה לא נוסע באוטובוס לאילת.
אורי סירקיס: - - - גם באפריל טסנו לאילת עם 1,700 איש לכל אורך החודש.
אורי סירקיס: ובוויקנד האחרון היו לנו 3,500 איש.
עפר שלח: אורי, אני מבקש להתכנס.
אורי סירקיס: איפה יש עכשיו קונספציה שצריך לשבור אותה?
אורי סירקיס: הקונספציה הבאה, ודיבר על זה קודם נציג משרד הבריאות, זה שהטיפול במחלה צריך להיות בדיוק כמו הטיפול הביטחוני.
אורי סירקיס: זה אירוע רב שכבתי.
אורי סירקיס: גם בנתב"ג, כשאתה נכנס, בשער שואלים אותך מאיפה הגעת ועושים לך תשאול, ואחר כך שואלים אותך אם ארזת לבד, ואחר כך המערכת הפנימית מבצעת בדיקות.
אורי סירקיס: יש הרבה מאוד מנגנונים.
אורי סירקיס: אתה לא חייב לעבוד רק עם המטושים הללו.
אורי סירקיס: יש הרבה מאוד טכנולוגיות, והטכנולוגיות האלה הן לא באמינות גבוהה, 80%, אבל אתה יכול להפעיל כמה חגורות כאלה.
אורי סירקיס: אתה יכול להגיד, תייר שמגיע לפה עושה בדיקת קורונה, ואחרי כמה ימים נעשה לו בדיקה מהירה עם טכנולוגיה שרמת האמינות שלה היא 80%, זה בסדר.
אורי סירקיס: ואולי נעשה לו שתי בדיקות כאלה.
אורי סירקיס: אז יכול להיות שבתוך הרשת הזאת יברח איזשהו תייר, אבל אנחנו נוכל לחיות, המערכת תוכל להמשיך להתקיים.
אורי סירקיס: והקונספציה השנייה זה 14 יום בידור.
אורי סירקיס: אני אתמול, בעקבות היון שהיה פה בוועדת הקורונה, התקשרתי לבכירי משרד התיירות בבולגריה.
אורי סירקיס: אגב, בולגריה היא מדינה אדומה בהגדרה של משרד התיירות, אבל הם "מתים" שתיירים ישראלים יבואו לבקר שם, והישראלים "מתים" לבוא לבולגריה.
אורי סירקיס: אנחנו עומדים לחתום עם אחד או שניים מבתי החולים על הסכם שבו הוא יבצע בדיקות קורונה עבור הלקוחות שלנו, ודיברתי עם הצד השני, והם אמרו, אנחנו מוכנים לבצע בדיקת קורונה בשדה התעופה, בחזרה שלהם לישראל.
אורי סירקיס: זאת אומרת, אנחנו נביא לכאן תייר שעבר בדיקת קורונה, נמצא שהוא נקי, עבר עוד בדיקת קורונה, נוחת כאן בארץ, למה הוא צריך להיות 14 יום בבידוד?
אורי סירקיס: למה שהוא לא יהיה חמישה ימים בבידוד?
אורי סירקיס: למה הקונספציה?
אורי סירקיס: למה כולם אותו דבר.
אורי סירקיס: הכול בסדר, אפשר לגלות גמישות ואפשר לעשות פה שינויים.
אורי סירקיס: תודה רבה.
עפר שלח: רעיונות טובים.
עפר שלח: הזכרת את אילת.
עפר שלח: אני רוצה לחבר את מאיר יצחק הלוי, ראש עיריית אילת, בבקשה.
מאיר יצחק הלוי: בוקר טוב לכם, תודה רבה על ההזמנה.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד כמה דברים ולחבר את נושא הקורונה לעיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: אין ספק שהעיר אילת חטפה מכה כבדה מאוד עם הסגר הראשון, שהיה מחויב המציאות, יש לומר.
מאיר יצחק הלוי: נדמה לי שאתה כיושב-ראש ועדת הקורונה נחשפת לאתגרים הלא-פשוטים שמולם עמדנו ושטלטלו את העיר אילת בטלטלה מטורפת.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו עדיין סוחבים את השובלים של אותה טלטלה, אבל אני שמח להגיד שמשום שעשינו פעולות נכונה, זה איפשר לנו לקלוט בסבב השני את תושבי מדינת ישראל.
מאיר יצחק הלוי: ומאז אמצע חודש יוני אני יכול לציין שהעיר אילת קולטת לתוכה בצורה מסודרת כל שבוע בין 60,000 ל-70,000 מתושבי מדינת ישראל.
מאיר יצחק הלוי: זה אתגר מטורף, שמן הסתם מייצר גם אתגרים הקשורים לנושא הבריאות.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד מה יכולה להיות תרומתי לדיון הזה.
מאיר יצחק הלוי: הדבר הראשון שהוא מחויב המציאות, זה לראות איך העיר אילת הופכת להיות עיר ירוקה ואיך היא מקבלת משאבים ותשומת לב מיוחדת משום האפיון שלה כעיר, אולי היחידה היום במדינת ישראל שקולטת כל כך הרבה אנשים.
מאיר יצחק הלוי: ולכן אנחנו באנו בהצעות ועשינו מעשים שתכליתם תהיה לראות שהעיר מקפידה, ירוקה, יודעת לתת מענים שהם מענים מידיים לטובת נושא הבריאות.
עפר שלח: מאיר, מה מצב תחלואת הקורונה באילת היום?
מאיר יצחק הלוי: אני יכול להתייחס לתושבים, כי אני לא מקבל נתונים לגבי תושבים שהם מחוץ לאילת.
מאיר יצחק הלוי: החקר האפידמיולוגי מזין אותנו בנתונים של העיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: נכון להיום יש לנו פחות מ-100 אנשים שנמצאים בבתים באילת כחולים מאומתים; בשבוע האחרון בממוצע בין שניים עד חמישה נדבקים ביום, שזה עדיין בגבולות השליטה.
מאיר יצחק הלוי: יש לנו כ-100 בדיקות ביום.
מאיר יצחק הלוי: אני מדבר איתכם במספרים הגדולים.
מאיר יצחק הלוי: והמצטבר נמצא ברמה של שליטה.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים על קליטה כל שבוע של בין 60,000 ל-70,000 איש בסירקולציה שבועית.
מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, בחודש, אם נייצר את המכפלות, אנחנו מדברים על מספרים שמגיעים קרוב לרבע מיליון איש.
מאיר יצחק הלוי: אלה מספרים פנומנליים שמצריכים מכולנו הרבה מאוד תשומת לב.
מאיר יצחק הלוי: ולכן, הבקשות שאנחנו משגרים היום לפרופ' גמזו, וכמובן למשרד הבריאות, למל"ל – עם כל הגורמים הללו אנחנו עובדים – נועדו לאפשר לנו ל שלוט במצב.
מאיר יצחק הלוי: זה אומר, יותר חקר אפידמיולוגי, יותר בדיקות מעבדה באילת, ביוספטל, שכל הקופות יאוגמו כקופה אחת ובכך, ברגע שנוכל לקבל תוצאות מידיות, נוכל לחנוק מהר את שרשרת ההידבקויות.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו דורשים שיהיה לנו מאבק גם אחרי חולים מאומתים שבחוסר אחריות חודרים לעיר אילת.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, היום למשטרת ישראל יש מסוגלות על ידי סורק ותעודת זהות לאתר אם יש חולה, ואפילו כזה שנכנס לבידוד, שכפי שאמרתי, בחוסר אחריות חודר לאילת.
מאיר יצחק הלוי: וצריך בעניין הזה לקבל את כל התמיכה.
מאיר יצחק הלוי: אני יכול לספר לך, אדוני היושב-ראש, שהעיר אילת הקימה משל"ט קורונה, יש מפקד קורונה, גייסנו סיירת ירוקה בדמות 25 חבר'ה צעירים.
מאיר יצחק הלוי: אתמול נפגשתי איתם בשעה 23:00 בלילה.
מאיר יצחק הלוי: יש לנו מערכת כריזה, מצלמות, מערכות הסברה, וכל מה שאנחנו עושים במשאבים שאת חלקם קיבלנו מהמדינה נועדו לתת מענה כדי לתת מענים נכונים בתחום הזה.
מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להציע ולבקש – דובר פה על התיירות הישראלית.
מאיר יצחק הלוי: יעבור גל של חודש אוגוסט והחגים וניכנס לתקופה הבאה.
מאיר יצחק הלוי: התקופה הבאה היא תקופה של כנסים.
מאיר יצחק הלוי: כבר היום – שומע אותי מנכ"ל משרד התיירות ואנשים נוספים – צריך להיכנס למה אני קורא קפסולת מערכות הכנסים.
מאיר יצחק הלוי: צריך לתכנן היום, לא בעוד חודשיים, איך ממשיכים לקיים כנסים תחת המגבלות, תחת זה שיוצרים קפסולות כנסים, כך אני קורא לזה, כדי לא לחנוק את המפעל החשוב מאוד שאנחנו זוכים ליהנות ממנו בחודשים נובמבר, דצמבר, ינואר וכן הלאה.
מאיר יצחק הלוי: זה דבר שצריך לעשות היום.
מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, דיברתי עם ארנון בר דוד מההסתדרות, והוא הבטיח שיעשו כל מאמץ כדי שההשתלמויות והכנסים יתקיימו בעיר אילת, ולפחות בכל מה שקשור למטרייה שלו.
מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא כניסת תיירים ממדינות ירוקות.
מאיר יצחק הלוי: אין ספק שהתיירים יגיעו אם אנחנו נדע לתת מענים.
מאיר יצחק הלוי: כפי שכבר נאמר, יש יכולת לבדוק את התיירים הנכנסים כבר בארץ היציאה שלהם, יש יכולת לבדוק אצלנו בבדיקות מהירות.
מאיר יצחק הלוי: תייר שיידע שהוא נכנס לעיר שהיא עיר אחראית, רצינית, מפקחת, מפוקחת, תהיה לו מוטיבציה, ואם תרצו, תת חרדה להיכנס לעיר, וזה מה שאנחנו רוצים.
מאיר יצחק הלוי: אנחנו רוצים בשלב הראשון לראות כמה שיותר מתושבי מדינת ישראל, ולעשות מאמץ לראות גם תיירים שיגיעו אלינו מארצות ירוקות.
מאיר יצחק הלוי: המפתח לעניין הוא לאפשר לנו כעיר לקבל את כל המשאבים כדי שהעיר הזו תהיה עיר ירוקה – אם תרצו, קפסולת אילת ירוקה.
מאיר יצחק הלוי: זו לא משימה בלתי אפשרית.
מאיר יצחק הלוי: ניתן לעשות את זה בעבודה נחושה.
מאיר יצחק הלוי: אתם ראיתם שהשבוע החלטתי לתבוע אזרח מדינת ישראל שחדר בחוסר אחריות, ודרך אגב, אני מתכוון לעשות את זה עם כל תושב.
מאיר יצחק הלוי: אני מקווה שנקבל תמיכה גם של המשטרה, גם של הפרקליטות ושל כל אותם גורמי אכיפה נגד אותם עבריינים שפועלים בניגוד להנחיות ולהוראות.
קרן ברק: לא הבנתי מה הוא תבע.
קרן ברק: בקלאב הוטל?
עפר שלח: זו אמירה מאוד חשובה, כי אני זוכר שהיו תקופות, למשל, בתקופות הפיגועים הקשים שהיו בירושלים ותל אביב ומרכז הארץ, שאילת שיווקה את עצמה כאילת – בואו לאילת.
עפר שלח: לאילת יש שדה תעופה משלה, בדרך כלל מי שנמצא באילת או הרבה מהאנשים באים לאילת והולכים מאילת.
עפר שלח: זאת אומרת, לייצר באמת את אילת כעיר ירוקה זה יכול להיות רעיון משמעותי מאוד לתיירות אצלכם.
מאיר יצחק הלוי: זו אקס טריטוריה, אדוני היושב-ראש.
קרן ברק: אחרי זה יהיה לנו קל יותר לתת עוד הטבות.
אלעזר שטרן: כמו אזור סחר חופשי.
קרן ברק: אני מראש אמרתי לך לעשות את זה.
מאיר יצחק הלוי: כן, אני יכול להגיד לכם שחברת הכנסת ברק ביקרה אותנו לאחרונה, ואני אפילו יכול להגיד שהיא נהנתה.
מאיר יצחק הלוי: אני חוזר ואומר, העיר אילת היא עיר שאפשר לראות אותה כאקס טריטוריה, היא סגורה ומסוגרה, היא ברת שליטה.
מאיר יצחק הלוי: אם נקבל את המשאבים כפי שכבר ציינו בתגבור החקר האפידמיולוגי, בדיקות שכל הקופות מתעלות את עצמן ליוספטל, יכולת לקבל מענים בטווחים של שעות, יכולת לשלוט בכניסה – חולים שיכולים להיכנס וידעו שהם יענשו אם ייכנסו, ועוד כל מיני פעולות שאנחנו עושים ונמשיך לעשות, אלה הם דברים שיכולים לתת תחושה של ביטחון לתייר מהארץ ומחו"ל, ובכך להניע את הכלכלה הזו שכל כך חשובה לאילת וחשובה למדינת ישראל.
עפר שלח: תודה רבה, מאיר יצחק הלוי.
עפר שלח: אני מבקש את מנכ"ל עיריית נצרת, שריף ספדי.
עפר שלח: הוזכרתם פה קודם, גם על ידי אורי סירקיס, בהקשר של תיירות אוונגליסטית, תיירות נוצרית שרוצה להגיע לכאן.
עפר שלח: אתה יכול לתת לנו תמונה, מה מצבה של מצרת היום כעיר תיירות?
שריף ספדי: מצב נצרת לא הכי טוב כי היא עיר מבוססת תיירות, כפי שאתם יודעים.
שריף ספדי: האבטלה בנצרת היא כמעט 50%, משום שהרבה מהעסקים מבוססים על תיירות.
שריף ספדי: המצב לא טוב.
שריף ספדי: למעשה, הרבה בתי מלון נסגרו.
שריף ספדי: כל ההסעות, מדריכים, מסעדות, מה שקשור בתיירות סבל וסובל עדיין בצורה רצינית.
שריף ספדי: אנחנו מקווים שמה שקורה עכשיו, שתיירות הפנים בסופי שבוע מתחילה קצת להזין את התיירות בנצרת, אבל זה לא מספיק.
שריף ספדי: בתי מלון עדיין לא פתחו.
שריף ספדי: יש רק שני בתי מלון – גולדן קראון ורמדה – שהם פתוחים, בעיקר כי יש שם בריכות ואנשים בקיץ מתעניינים גם בעניין הזה.
שריף ספדי: אבל לשאלתך, המצב בנצרת לא כל כך טוב, ולכן ראש העיר ביקש סיוע מיוחד מהממשלה, כמו שהיה בטבריה ובאילת - - -
עפר שלח: איזה סיוע אתם מקבלים?
שריף ספדי: אנחנו מקווים לקבל את הסיוע שהבטיחו, 30 מיליון, אבל זה עדיין לא התקבל.
שריף ספדי: צריך את האישור.
שריף ספדי: אבל יש כוונה לסייע לנצרת כפי שסייעו לטבריה ולאילת, לאחר מה שהתרחש בוועדת הפנים, וראש העיר ביקש וצעק, שבאמת כואב לו שנצרת לא מקבלת מה שמקבלת טבריה ואילת וערים אחרות בארץ.
שריף ספדי: ובסוף התחשבו בזה, ויש הבטחה לקבל 30 מיליון.
עפר שלח: הסיוע הזה הוא לעסקים כדי שלא יצטרכו להיסגר או שהוא גם סיוע שמיועד לעודד למשל תיירות פנים?
עפר שלח: זאת אומרת, הוא מיועד לעודד דברים שיניעו את הכלכלה או רק סיוע לאנשים?
שריף ספדי: שניהם ביחד, לדעתי.
שריף ספדי: אבל עדיין אין מתווה סופי, צריכים לדון בזה.
שריף ספדי: אבל המטרה היא לסייע לעסקים לחזור לשגרה וגם להניע את הכלכלה בעיר.
שריף ספדי: כי בסופו של דבר, זה גם פוגע בהכנסות העירייה כי כאשר אין עסקים אז לא משלמים ארנונה.
שריף ספדי: כל זה, אתה יודע, אחד קשור בשני.
עפר שלח: הנתון הזה, של 50% אבטלה זה - - -
שריף ספדי: פחות או יותר.
שריף ספדי: זה כמעט 50% אבטלה בנצרת.
שריף ספדי: לפני הקורונה היה 3%, וזה קפץ לרמה של כמעט 50%, וזה נזק רציני לכלכלת העיר ובטח להכנסות העירייה בסופו של דבר.
עפר שלח: מה שיעור התחלואה בעיר?
שריף ספדי: כרגע, על פי הדוחות של משרד הבריאות, כמעט מגיעים ל-390 מאומתים.
שריף ספדי: אבל צריך לזכור שנצרת מונה כ-100,000 תושבים.
שריף ספדי: ראש העיר אילת אמר ש-100 אצלו, ואילת מונה כ-50,000.
שריף ספדי: אנחנו כמעט 400 לפי הדוחות של משרד הבריאות.
עפר שלח: אתם גם לא מוזכרים בערים אדומות.
שריף ספדי: עדיין לא.
שריף ספדי: למעשה יש לנו עלייה לאחרונה בגלל תופעת החתונות.
שריף ספדי: אבל עד לפני זה העיר השתלטה, היה לנו פרסום, היה - - -, היה כריזות של ראש העיר בשמו ובקולו, וזה עזר הרבה ואנשים נענו לבקשות של ראש העיר לא לעשות התקהלויות ולהיות בבידוד ולשמור על ניקיון.
עפר שלח: דבר אחרון, ואולי קשה לענות על זה – אתה יודע כבר על עסקים, למשל, מלונות, שנסגרו ולא ייפתחו אפילו אם המצב ישתפר משמעותית עכשיו?
שריף ספדי: אני לא יכול להגיד לך אם לא ייפתחו, אבל בעלי המלונות שאנחנו נפגשנו איתם מדברים על קשיים רציניים מאוד.
שריף ספדי: ויכול להיות, אם המצב ימשיך, ולא תהיה עזרה וסיוע מהממשלה לעסקים האלה, שהם לא יוכלו לפתוח מחדש.
שריף ספדי: וזה דבר שיפגע באופן רציני בעיר, בכלכלה, וגם בהכנסות של העירייה.
שריף ספדי: לכן אנחנו פונים לכל משרדי הממשלה ובעיקר למשרד התיירות שייקח בחשבון את נצרת, כי ממילא נצרת סבלה – ויושב בזום הזה גם מנכ"ל משרד התיירות, והוא יודע על הבעיות של נצרת בשנים האחרונות עם התקציב, והיו כל מיני בעיות מסיבות שונו.
שריף ספדי: אז אני חושב שנצרת צריכה לקבל התייחסות מיוחדת בעקבות זה שבמשך שבע-שמונה השנים האחרונות היא לא קיבלה תקציב הולם, ובאמת נצרת לא הייתה בשיווק של משרד התיירות.
שריף ספדי: ואתם בדיון הזה של ועדת הביקורת מדברים על אירוח ועל אורחים, ואני חושב שגם נצרת צריכה להיות בתוכנית של האגף הזה, של השיווק ושל האורחים מחוץ לארץ, ונקבל מענה טוב שיביא כל מיני מעצבי דעות וכל מיני אנשים חשובים שיכולים לתת לנצרת את התדמית שלה כחלק ממדינת ישראל ולשווק אותה כעיר חשובה כמו ערים אחרות במדינת ישראל, דבר שעד עכשיו לא נעשה כפי שצריך.
עפר שלח: שאלתי את השאלה כי אתמול שמעתי דיווח בתוכנית רדיו, ש-30% מבתי המלון בפריז נסגרו ולא ייפתחו יותר.
קרן ברק: אבל זה הגיוני.
קרן ברק: ומה קורה בספרד?
קרן ברק: בכל אחת מהמדינות.
עפר שלח: כן, זה נתון מטורף.
עפר שלח: בעיר התיירות מספר אחת בעולם אולי.
עפר שלח: יש כמובן צד נוסף לכל האירוע, והוא הצד של האנשים, בעיקר עצמאים שעובדים בענף הזה ומטה לחמם נגדע באחת.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את צביקה הרפז, בבקשה.
צביקה הרפז: בוקר טוב.
עפר שלח: בוקר טוב, צביקה.
צביקה הרפז: בסדר, תודה.
עפר שלח: אתה מורה דרך.
עפר שלח: תסביר לנו את הכמעט מובן מאליו, מצוקתם של מורי הדרך.
צביקה הרפז: א', עברנו ממצב של 100% ל-0% בבת אחת.
צביקה הרפז: אני הייתי בין האחרונים שעבדו עד ה-15 במרץ.
צביקה הרפז: מאז לא היה אפילו יום עבודה בודד.
צביקה הרפז: כמובן שאנחנו עובדים עם תיירות נכנסת, ואין תיירות.
צביקה הרפז: מעבר להיותנו חזית ההסברה, ועצם העובדה שבגלל זה חייבים לשמר את הענף שלנו, יש פה בעיה מאוד גדולה שהרבה מאוד אנשים שגם כשהם זכאים לכל מיני מענקים ודמי אבטלה חלקם, אז נופלים בין הכיסאות בצורה בירוקרטית.
צביקה הרפז: אחד הדברים זה שהמקצוע מורה דרך לא מוגדר במחשבון הזכויות של ביטוח לאומי, אז הם לא כל כך יודעים איך לעכל את העובדה שמורי דרך עובדים גם בתלוש וגם בחשבוניות, ואנשים נופלים בין הכיסאות.
צביקה הרפז: מעבר לזה, יש פה בעיה נוספת של אנשים שמחזיקים רכבי אשכול.
צביקה הרפז: אז נכון, בוועדת הכספים לפני תשעה ימים עלה הנושא, והוחלט כן לטפל ולבטל את ההחרגה, אבל רכבי אשכול הם רכבים שנקנו באיזושהי הטבת מס ונדרשים לתת דין וחשבון על ימי עבודה בשנה, ואותה הטבת מס עשויה להישלל ממי שלא עומד בזה.
צביקה הרפז: אני יודע שזה נשמע מגוחך, אבל יכול להיווצר מצב שבסוף השנה אף אחד ממורי הדרך לא יגיע למכסת ימי העבודה ואז ידרשו בצורה מגוחכת לחלוטין לשלם החזרי מס בגין אותו רכב אשכול.
צביקה הרפז: ודבר אחרון שהייתי רוצה להעלות, ודווקא קשור לתיאור של הדיון הספציפי הזה, הוא נושא האירוח של משרד התיירות.
צביקה הרפז: משום מה נוצר מצב שדווקא משרד התיירות שאמור להיות האבא שלנו כמורה דרך, דווקא הוא מעסיק מורה דרך במחיר נמוך משמעותית ממחיר ההסכם הכולל, וגורם לנו אפילו לחשוב על מצב שהוא ביזיוני.
צביקה הרפז: והם בעצמם, שלכאורה אמורים לעזור לנו, הם מפרים את אותו הסכם.
צביקה הרפז: אני אישית עד עכשיו נמנעתי מלעבוד עם משרד התיירות במחלקת האירוע שלהם, למרות שאני עובד עם משרד החוץ, מדריך מלכים, נשיאים, ראשי ממשלות.
צביקה הרפז: ושם זה כן עובד במחיר אחר.
צביקה הרפז: אז יש פה עוד לקונה שאמורה להיות פה אחדות מסוימת כלל משרדית, ולא יכול להיווצר מצב שלשכת התיירות הנכנסת, שזה לכאורה גוף ממשלתי, הסכם השכר שלהם יהיה פרוץ לחלוטין וכל אחד יבוא ויעבוד לפי דברים אחרים.
עפר שלח: צביקה, אתה מייצג מורי דרך.
עפר שלח: מול מי אתם עובדים?
עפר שלח: מי האוזן הקשבת שלכם או מייצג אתכם בדיונים הפנים-ממשלתיים על הדבר הזה?
צביקה הרפז: אז זהו שאנחנו כנראה בנים חורגים להרבה אבות כי אף אחד לא כל כך רוצה לקחת אחריות.
צביקה הרפז: ביטוח לאומי – אחראי על זה משרד הרווחה, אנחנו מרושיינים על ידי משרד התיירות, התקציב מגיע ממשרד האוצר, וכל אחד מאיתנו צריך ללכת ולחפש איזה אוזן קשבת, למשוך אותה אלינו על מנת להציף בעיות.
צביקה הרפז: זאת אומרת, זה לא שיש לנו ערוץ פתוח אל משרד התיירות ושם שומעים אותנו במאה אחוז עם אוזן קשבת.
צביקה הרפז: כאשר אנחנו מעלים דברים, ויסלח לי אמיר הלוי וורוניק לוריא שיושבים פה, אז משום מה מתקבלת אצל חלקנו ההרגשה שקצת מנפנפים אותנו, שאנחנו נדחקים לפינה.
צביקה הרפז: וגם כשיש תקציבים כלשהם, תקציב שיווק או תקציב פרסום, אז הוא הולך קודם כל לדברים הגדולים ולסוכנים הגדולים ולבתי המלון.
צביקה הרפז: וזה שונה לחלוטין ממה שהיה באינתיפאדה בשנת 2000, כאשר גנדי דאג לתקציב מידי ממשרד האוצר, העביר למורי דרך לצורך הכשרות.
צביקה הרפז: אנשים עברו הכשרות וקיבלו דמי אבטלה תוך כדי, וזה הציל אנשים.
צביקה הרפז: השנה זה לא קורה.
צביקה הרפז: השנה גם אלה שאמורים לקבל, כמעט ולא מקבלים.
עפר שלח: אנחנו נעלה את הדברים האלה בהמשך, גם כשתהיה פה נציגה של משרד האוצר.
עפר שלח: צביקה, תודה.
עפר שלח: טלי לאופר, בוקר טוב.
טלי לאופר: בוקר טוב.
עפר שלח: את מייצגת את סוכני הנסיעות?
טלי לאופר: כן, התאחדות משרדי הנסיעות בישראל, אני ואתה גם שוחחנו בנושא הזה.
טלי לאופר: אני לא אגזול מזמן הוועדה, אני לא אחזור על דברים שנאמרו כאן ויוצגו בצורה בהירה.
טלי לאופר: אני רק אוסיף במשפט שכמובן האירוע, האסון התיירותי חורג מעבר לנושא ספציפי כזה או אחר של תיירות נכנסת או יוצאת, קפסולה ככה או אחרת.
טלי לאופר: כל מה שאמרו כאן נכון ומדויק, והוא אירוע הרבה יותר גדול, אסון תיירותי הרבה יותר גדול.
טלי לאופר: ואני רק רוצה להשתתף ולחזור על התמיהות שהועלו ועל הנקודות שהועלו, גם על ידי אורי סירקיס, גם על ידי יוסי פתאל וכולי.
טלי לאופר: גם אנחנו לא מצליחים להבין את ההתעקשות של משרד הבריאות על לא להמיר את הנושא של בידוד וסט בדיקות, כמו שאפשר וכמו שמוצג בכל כך הרבה מתווים.
טלי לאופר: וכל היתר נאמר.
טלי לאופר: לא אוסיף.
טלי לאופר: תודה רבה.
עפר שלח: תודה לך, טלי.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את חלי גורסוי או את דור יהודה, בבקשה.
עפר שלח: חלי, בוקר טוב לך.
עפר שלח: אתם סוכנות נסיעות אינטרנטית.
עפר שלח: הדרך שלי לתאר את זה נכונה?
חלי גורסוי: כן, פחות או יותר.
חלי גורסוי: אנחנו חברה צעירה שעובדת היום עם פרילנסרים בתחום התיירות.
חלי גורסוי: יש לנו 60–70 פרילנסרים, והצלחנו להגיע לאיזשהו מודל שבו אנחנו מייצרים הכנסה עבורם ועבורנו עם אחוזי רווח נמוכים, ובעצם כולם מרוצים.
חלי גורסוי: החבר'ה אצלנו מגיעים ב-60%–70% משרה ל-8,000 עד 12,000 שקל משכורת בחודש.
חלי גורסוי: ואני רוצה לתת את הדברים מנקודת מבט שלי כסוכנת נסיעות, כמי שחיה את הענף, ובעצם כבר מאמצע פברואר המשרדים סגורים.
חלי גורסוי: אלה אנשים שביום אחד נעצרה להם כל הפרנסה.
חלי גורסוי: יש המון מובטלים בענף ומפוטרים, וכל מיני חל"תניקים שגם לא יהיה להם לאן לחזור לאור כל הסיטואציה המורכבת הזאת.
חלי גורסוי: אני רואה את זה כבר, אני חברה בקבוצות ואני שומעת את האנשים.
חלי גורסוי: אנשים מיואשים, אנשים מדוכאים.
חלי גורסוי: מציעים להם עבודות בסופר ב-30 שקלים לשעה.
חלי גורסוי: אני מבינה שיש את הבעיה של הקורונה, אבל אם אנחנו נסתכל על הנתונים, זה מרגיש כאילו משרד הבריאות ממשיך וממשיך לייצר היסטריה.
חלי גורסוי: לאורך טווח של חמישה חודשים אנחנו מדברים פה על פחות מ-0.1% מקרים של חולים קשים או נפטרים, רובם מעל גיל 80 עם מחלות רקע.
חלי גורסוי: אין פה באמת מגפה כל כך מסוכנת.
חלי גורסוי: נכון, זה פוגע באוכלוסיות בסיכון, גם אני אחת מהן.
חלי גורסוי: אבל מצד שני, ואתם מדברים על ניהול סיכונים, קחו את 250,000 בתי אב שאיבדו את ההכנסה, קחו את הבריאות הנפשית של האנשים, אנשים שביום אחד נעצרו להם החיים.
חלי גורסוי: אני חד הורית עם שלושה ילדים, מפרנסת יחידה, בלי ביטחונות.
חלי גורסוי: למזלי, אני באה עם הרבה רקע מתחום הדיגיטל, אז איך שהוא אני מצליחה להסתדר.
חלי גורסוי: אבל יש הרבה אנשים שאין להם את זה.
חלי גורסוי: תחשבו עליכם שביום אחד עוצרים לכם את הפרנסה לחמישה חודשים, ואין שום עתיד, ואין שום מתווה, ואין שום כלום, והממשלה פשוט שכחה בעיקר הרבה פרלילנסרים.
חלי גורסוי: חשבנו על מתווה.
חלי גורסוי: יש לנו יכולות דיגיטליות, יש לנו מערך מוכן של שיווק שיכול לייצר מאות לידים.
חלי גורסוי: אגב, גם לתיירות נכנסת.
חלי גורסוי: אנחנו חבר'ה צעירים שבאים עם גישה קצת אחרת.
חלי גורסוי: אנחנו עובדים עם ספקים מאוד זולים.
חלי גורסוי: אני שומעת על שיווק עם משפיענים בחו"ל, ואני בעצמי בלוגרית בשנים האחרונות, ואם ניקח את עשרות אלפי הדולרים שמושקעים על הסלבים ועל הבלוגרים ונשקיע אותם בפרסום, בקמפיין ממומן וממוקד לקהל ממוקד שכן מחפש חופש בחו"ל, ולא כאלה שיעשו לייק באינסטגרם; לחבר'ה צעירים, למתג את תל אביב, את ישראל כאחלה יעד אטרקטיבי לצעירים, עם מסיבות, עם כל מיני דברים; וגם לקהל מבוגר יותר.
חלי גורסוי: הרי כמו שאמרו, יש את התיירות הנוצרית שהיא מאוד חזקה ופעילה בארץ.
חלי גורסוי: אפשר לעשות דברים נפלאים בהרבה הרבה פחות כסף - - -