GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר יהב: כל מה שקרה עם ועדת ההיגוי, קיצוץ התקציב של ועדת ההיגוי, חוסר הסמכויות של הוועדה.
אמיר יהב: יש פה בעיה.
אמיר יהב: אני חושב שהוועדה בסוף היא איזשהו סמן ימני למה שקורה בכלל בנושא הזה.
אמיר יהב: תקציבים שהיינו להקצות גם מתקציב הוועדה לא הוקצו אפילו לא לתקנים, למרות העבודה שנערכה עד העברת התקציב.
אמיר יהב: אבל נאלצנו לעצור את זה.
אמיר יהב: יש עוד רשימה ארוכה מאוד.
עפר שלח: מאה אחוז, אמיר.
עפר שלח: אולי נחזור אליך בהמשך.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את יגאל סלוביק.
עפר שלח: כן, יגאל.
עפר שלח: אני מקווה שאנחנו שומעים אותך עכשיו.
עפר שלח: אתה שמעת את השאלה שלי כבר קודם.
עפר שלח: אם אתה צריך, אני אחזור עליה.
יגאל סלוביק: לא, לא.
יגאל סלוביק: שומעים אותי?
עפר שלח: שומעים.
עפר שלח: הבמה שלך.
יגאל סלוביק: מעולה.
יגאל סלוביק: צוהריים טובים.
יגאל סלוביק: ברשותכם, אני אתן סקירה קצרה על מה שנעשה מאז הדיון האחרון וגם תמונת מצב על מה שקורה בימים האחרונים וגם למה אנחנו לא מצליחים אולי להתקדם בקצב שבו שהיינו רוצים.
יגאל סלוביק: כאמור, ביולי 2018 התפרסם דוח מבקר המדינה.
יגאל סלוביק: וב-6 באוגוסט 2018 המל"ל כינס דיון בין-ארגוני שעסק בבחינת הדוח.
יגאל סלוביק: ב-6 בנובמבר התקיים דיון של הוועדה לביקורת המדינה בראשות שלי יחימוביץ.
יגאל סלוביק: שם הציג ראש המל"ל את הדברים שהצגת, חבר הכנסת שלח קודם.
יגאל סלוביק: ב-17 בדצמבר 2018 הוחלט שראש רח"ל יהיה ראש ועדת ההיגוי והוא יקדם הצעת מחליטים בדיון שהתקיים בראשות ראש המל"ל.
יגאל סלוביק: ופה יש נקודה חשובה שצריך לתת עליה את הדעת.
יגאל סלוביק: בדצמבר 2018 בעצם מתקיים פיזור הכנסת.
יגאל סלוביק: ב-6 בפברואר יוצאת טיוטה חדשה של הצעת מחליטים, שבסופו של דבר המל"ל תומך בהחלטה או בהצעת המחליטים שמגבש משרד הביטחון וראש רח"ל.
יגאל סלוביק: במהלך ינואר ופברואר 2019 יש דיונים שמתנהלים ברח"ל ואנחנו שותפים איתם בנושא של בדיקת מבקר המדינה ואיך אנחנו מיישמים את הליקויים שעלו בדוח.
יגאל סלוביק: בשורה התחתונה, הצעת המחליטים לא התקדמה בגלל הסוגיה של מה הסמכויות ומה ניתן ונכון לעשות בממשלת מעבר גם בהיבט גודל החלטה ובעיקר בהקשרי גודל התקציב הנדרש לה.
יגאל סלוביק: ולכן הנושא של הצעת המחליטים, כפי שהיא עומדת בפניי ומוכנה בסופו של דבר לבוא ולהגיש אותה לממשלה, עומדת כאן.
יגאל סלוביק: שאלת שאלה על מה תפקידי וסמכויות הוועדה להיגוי.
יגאל סלוביק: הם באים לידי ביטוי בהצעה.
יגאל סלוביק: והם כתובים כאן.
יגאל סלוביק: ועדת ההיגוי תנחה את כלל משרדי הממשלה, גופי הממשל והרשויות הייעודיות כהגדרתן בביצוע צעדים הנדרשים לשם היערכות הזירה האזרחית לרעידת אדמה ולצונאמי.
יגאל סלוביק: היא תטיל על כל מנכ"ל משרד ממשלתי להקים במשרדו ועדת היגוי פנים-משרדית אשר תעסוק בהתאם לתחומי האחריות של המשרד.
יגאל סלוביק: יושב-ראש ועדת ההיגוי ידווח לממשלה בסוף כל שנה ויגיש לוועדת השרים למוכנות הזירה האזרחי למצבי חירום ולרעידות אדמה לפני כל שנת עבודה את תוכנית העבודה.
יגאל סלוביק: וההצעה כאן מוכנה בהקשר הסמכויות ומה נכון לעשות בכלל.
יגאל סלוביק: מה הצלחנו לקדם?
יגאל סלוביק: לפחות מאז הראשון לינואר 2019 שאני כאן בתפקידי שלושה דברים מרכזיים.
יגאל סלוביק: אחד, בשיתוף משרד הביטחון, רח"ל, את הסוגיה הזאת של הצעת המחליטים בהקשר פעולה וסמכויות ועדת ההיגוי הבין-משרדית.
יגאל סלוביק: שניים, אותן נקודות התרעה ששוחחו עליהן קודם.
יגאל סלוביק: אנחנו היום מתוך 121 תחנות שאמורות היו להיות מוקמות על פי התוכנית, יש בשטח פרוסות כבר 100 תחנות שהוקמו.
יגאל סלוביק: כולן נבדקו ואושרו.
יגאל סלוביק: אחת נוספת, למיטב הכרתי, החלה אתמול בבוקר לפעול – תחנת קאסל אל-יהוד.
יגאל סלוביק: ובעצם מתוך 121 עמדות או תחנות התרעה אנחנו עובדים עם 100 תחנות עובדות.
יגאל סלוביק: החלטת ב/302 אותה החלטה שדיברו עליה כאן קודם, מה שאנחנו מכירים בתור מיגון הצפון – בוצעו מספר דיונים אצלנו כאן במל"ל בין פיקוד העורף, משרד הבינוי והשיכון, משרד החינוך, משרד הרווחה לבין משרד הבריאות.
יגאל סלוביק: ואנחנו הנחינו את פיקוד העורף להכין תוכנית שהיא בעצם תוכנית שכבות שבה אנחנו קודם כול משקיעים את הכסף ואת המיגון באותם מקומות שבשכבות שהשקעות של הרווחה, השקעות של הבינוי, השקעות של הבריאות, והכול, מתכווננות ביחד.
יגאל סלוביק: גם מיגון הביטחוני מפני טילים וגם בהקשרים של המיגון מפני רעידות אדמה.
יגאל סלוביק: אותם 4.5 מיליארד שאמורים להיות מאושרים, חשוב להדגיש את זה כאן, הם לא אושרו בישיבת הממשלה הקודמת.
יגאל סלוביק: החלטת הממשלה בנושא מגן הצפון ב/302 אומרת שפיקוד העורף נדרש לחזור לממשלה, להציג תוכנית לגבי המימוש והיישום כפי שהנחה אותו גם ראש המל"ל, תוכנית משולבת גם של מיגון מפני טילים וגם מפני רעידות אדמה.
יגאל סלוביק: ולאחר שהתוכנית הזאת תאושר בממשלה, יימצאו לכך המקורות התקציביים.
יגאל סלוביק: אנחנו בימים האלה פועלים מול השר לעניינים אזרחיים לקיים קבינט עורף שבו פיקוד העורף יוכל להציג את התוכנית המעודכנת והחדשה שלו בהקשר לאותם 4.5 מיליארד שקלים בהקשרים של המיגון.
יגאל סלוביק: וכאן אנחנו עומדים.
יגאל סלוביק: אלה הנתונים, אלה הדברים.
יגאל סלוביק: אנחנו מאז, כאמור, דצמבר 2018 ללא ממשלה.
יגאל סלוביק: אנחנו כבר כמעט שנתיים בלי תקציב.
יגאל סלוביק: ואנחנו מאוד מקווים שהנושא הזה יחלוף מעלינו ונוכל להתקדם גם בעניין רעידות אדמה כמו גם בנושאים אחרים.
עפר שלח: רק, אתה יודע, ביום רביעי יהיה לנו דיון על הגנת העורף שהוא יהיה משיק, כי יש כבר, המבקר הזדרז והוציא כבר דוח על זה.
עפר שלח: אבל אני מסכם ברמה המעשית גם את הדברים שלך וגם של אמיר יהב.
עפר שלח: ועדת השרים הרלוונטית לא התכנסה מ-2014.
יגאל סלוביק: למיטב ידעתי, 2016.
יגאל סלוביק: אבל זה לא כזה משנה.
יגאל סלוביק: אתה צודק.
עפר שלח: בוא לא נריב.
עפר שלח: שנתיים על חשבוני.
עפר שלח: היא לא התכנסה בסדר גודל של ארבע שנים לפחות.
עפר שלח: תוכנית מגן הצפון שהוכרז בקול תרועה, עד עכשיו יצא לפועל פחות מ-10% ממנה.
עפר שלח: ולמעשה, חוץ ממערכת תרועה שאנחנו מבינים שעומדת להיות מבצעית בקרוב, זה גם נאמר לנו על ידי הדוברים הקודמים, דבר לא התקיים משלל הדברים האדירים שהציג פה המבקר הן במערכת הבריאות, במערכת החינוך, בדיור ציבורי ובכל הדברים האלה.
עפר שלח: עכשיו אני כמובן לא מטיל את זה לפתחו של המל"ל.
עפר שלח: אני רק שואל אותך אם אני מתאר נכון את מצב העניינים.
יגאל סלוביק: אתה מתאר די נכון את מצב העניינים.
יגאל סלוביק: אני חושב שהצעת המחליטים תיתן לוועדת ההיגוי ולמשרד הביטחון ולרח"ל בהחלט גם את הסמכויות וגם את הפרוצדורות הנדרשות בשביל להתחיל ולהניע את התהליך את זה בצורה טובה יותר.
יגאל סלוביק: אני מניח שאתה בדיוק כמוני מכיר את המורכבות שבהעברת חקיקה ותקציבים בסדרי גודל בעת ממשלת מעבר ובהיעדר תקציב.
עפר שלח: אני מזכיר שזה נחקק והחלטה התקבלה לא על ידי ממשלת מעבר.
עפר שלח: אבל זה בהחלט לא הבעיה שלך.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את בצלאל טרייבר, בבקשה.
עפר שלח: בצלאל, מה שלומך?
בצלאל טרייבר: שלום רב לכם.
בצלאל טרייבר: צוהריים טובים.
עפר שלח: אתה ראש רח"ל לשעבר.
עפר שלח: רח"ל במסגרת תפקידיה הסיפור של הטיפול בעורף בזמן מלחמה כמו, לצורך העניין, ברעידת אדמה, נמצא שם.
עפר שלח: האם רח"ל, להבנתך, אתה כבר לא ראש רח"ל, אבל האם להבנתך היא ערוכה באופן כלשהו למלא את התפקיד הזה?
בצלאל טרייבר: שלום.
בצלאל טרייבר: רח"ל במצבה הנוכחי היום, לדעתי, לא בנויה למלא את פקידה.
בצלאל טרייבר: אחת הסיבות המרכזיות שעזבתי את תפקידי ב-2018, בתחילת 2018, כבר בסוף 2017 בעצם הודעתי על סיום, נובעת מהתנהלות ומהחלטה לגבי מקומה של רשות חירום לאומית בתוך התהליכים הלאומיים.
בצלאל טרייבר: אני רוצה להגיד לך, לחברי הוועדה, שעצם הפנייה שלך מייד אחרי אנשים המקצועיים למל"ל מצביעה בעצם על העיוות הגדול.
בצלאל טרייבר: אני חושב שהמל"ל הוא אחד הארגונים החשובים והטובים שיש היום במערכת, שעושה עבודה נפלאה.
בצלאל טרייבר: אך זה לא כל כך העבודה שלו.
בצלאל טרייבר: הוא לא בנוי לזה.
בצלאל טרייבר: הוא לא ערוך לזה.
בצלאל טרייבר: בשביל זה הוקמה רח"ל.
בצלאל טרייבר: ולטעמי גם בגלל זה הוועדה לרעידות אדמה היא חלק מרשות חירום לאומית, למרות שלא בטוח שזה - - - שצריך להימצא, שדרך הוועדה במעט אנשים שנמצאים בה בראשות אמיר יהב עושה עבודה נפלאה אבל מעט מאוד ממה שהיא יכולה.
בצלאל טרייבר: העובדה שפנית למל"ל מצביעה בעצם שבראייה הכוללת אין הבנה שרח"ל צריכה להיות הגורם או גוף כלשהו לאומי – אתה בהקשרים אחרים קראת לזה התארגנות לניהול משבר או עמותה או רשות לניהול משברים – חסרה כמו אוויר לנשימה, בטח בקורונה ותהיה חסרה, חס וחלילה, ברעידת אדמה, אם תתרחש.
בצלאל טרייבר: וכפי שאמר אריאל היימן, רעידת אדמה הרסנית תהיה דרמטית.
בצלאל טרייבר: ואני חושב שהדברים שנשמעו פה עד היום מצביעים על הדבר המרכזי שאותו ניסיתי להעביר במשך שלוש שנים מתפקידי, וזה חוק העורף.
בצלאל טרייבר: יסלח לי מר סלוביק, שאני מאוד מעריך אותו, החלטת ממשלה לא מביאה למימוש בפועל ולא מבטיחה מימוש בפועל של שום דבר, לצערי הרב.
בצלאל טרייבר: גם אם תעמיד משאבים תקציביים גדולים, אנחנו רואים שבנסיבות אחרות תקציבים נמשכים מאותן החלטות.
בצלאל טרייבר: אותן החלטות לא מועברות משנה לשנה, מה שיוצר קושי גדול מאוד לממש.
בצלאל טרייבר: היערכות לרעידות אדמה, כמו היערכות לחירום בכלל, זה תהליך ארוך שההתחייבויות לו צריכות להיות לא רק לחמש שנים, אלא לעשר שנים כדי לייצר משהו שיביא בסופו של דבר להיערכות מהסוג הזה.
בצלאל טרייבר: ראה מה קרה עם מערכת תרועה, מערכת שמקבלת תקציב חלקי לתהליכים ביורוקרטיים ותהליכים כאלו ואחרים גרמו לה להתמקם או להגיע אולי סוף-סוף בתחילת שנה הבאה לסדר גודל באיחור של כעשר שנים.
בצלאל טרייבר: אני אישית תקצבתי וסייעתי מתקציבי בתהליכים האלה הרבה מאוד.
בצלאל טרייבר: לא בטוח שזה התהליך שנכון לקיים.
בצלאל טרייבר: חסרה פה המשימה הלאומית, הראייה הלאומית והניהוג הלאומי הכולל, שהמל"ל עם כל הכבוד מתקשה או לא יכול וגם לא צריך להיות הגוף המתאם הזה.
בצלאל טרייבר: הוא צריך להיות המנחה.
בצלאל טרייבר: הוא צריך להיות זה שמעביר את מדיניות הממשלה לגורם המקצועי שצריכה להיות רשות חירום לאומית והוועדה לרעידות האדמה.
בצלאל טרייבר: ואלה גופים שצריכים, אחד, לעשות את הרגולציה ושניים לוודא שהמימוש הזה מתקיים בפועל.
בצלאל טרייבר: אם אתה שואל אותי, אני ממליץ על סדר עדיפויות מסוים בתקצוב ובתהליכים.
בצלאל טרייבר: יש קושי בבת אחת לענות על הכול.
בצלאל טרייבר: וגם כאן בישיבה ערבבו קצת מדברים שיש אותם, שחשיבותם גדולה יותר למלחמה.
בצלאל טרייבר: היא חשובה גם לרעידות אדמה, אבל חשובה יותר למצבי חירום מלחמתיים.
בצלאל טרייבר: אני ממליץ לא לשכוח ולא לשים את הכול על רעידות אדמה.
בצלאל טרייבר: אבל אם מדברים על רעידות אדמה, סדר העדיפויות, לעניות דעתי, הוא קודם כול החיזוק וההתרעה, התשתיות האסטרטגיות שעוד לא דיברו עליהן כאן.
בצלאל טרייבר: אבל נעשו פעולות לא מעטות בתחום התשתיות האסטרטגיות, בחלקם ממש לא מספיק.
בצלאל טרייבר: אבל נעשו פעולות כאלה.
בצלאל טרייבר: הייתה תוכנית לאומית גם למיגון וגם לחיזוק.
בצלאל טרייבר: צריך להבטיח את היכולות של השירותים החיוניים לאזרחים.
בצלאל טרייבר: אלה יכולות שנכון להיום –חבר'ה, כבשים ייפגעו גם במלחמה וגם ברעידת אדמה.
בצלאל טרייבר: השאלה היא אם אנחנו יודעים לעקוף אותם ולקיים תהליכים אחרים ולהגיע למקומות.
בצלאל טרייבר: חשמל ייפגע בכל צורה.
בצלאל טרייבר: השאלה היא אם אנחנו יודעים לתת מענה בכל הצורות האלה.
בצלאל טרייבר: נוקדה נוספת שאני מוכרח להעיר אותה או לציין אותה בתהליך הזה היא: התרחיש שנקבע איננו התרחיש האימים הגדול ביותר.
בצלאל טרייבר: הוא תרחיש ייחוס.
בצלאל טרייבר: בהגדרת המילה ייחוס הכוונה היא שהיא מגדירה למדינה ולגופים השונים למה להתייחס, מה כמות הנפגעים שאמורה להיות, ולכן כך וכך בתי חולים צריכים להתכונן.
בצלאל טרייבר: מה כמות הפגיעה שתהיה בתשתיות, ולאור זה למה צריכים הגופים השונים להתכונן.
בצלאל טרייבר: ואני חוזר לנקודת ההתחלה.
בצלאל טרייבר: אדוני יושב-ראש הוועדה, אין חוק שמחייב אף שר ואף רשות ממלכתית לקיים איזשהם דברים שמחייבים אותו להיות מוכן למצב של רעידת אדמה.
בצלאל טרייבר: אין חוק.
בצלאל טרייבר: רוצה –עושה.
בצלאל טרייבר: יותר רציני – עושה.
בצלאל טרייבר: לא רוצה – לא עושה.
בצלאל טרייבר: פחות רציני – לא עושה.
בצלאל טרייבר: מדינה לא יכולה להתנהל כך.
בצלאל טרייבר: התהליך לא יכול להתנהל.
בצלאל טרייבר: ועדת השרים, דרך אגב, גם לעניות דעתי התכנסה פעם האחרונה ב-2016 ועסקה גם במשהו בהקשר של רעידות אדמה.
בצלאל טרייבר: אבל עדיין לוועדה הזאת אין סמכות אכיפה.
בצלאל טרייבר: היא ועדת שרים.
בצלאל טרייבר: נכון שהחלטות שלה הופכות להיות מעין החלטות ממשלה אחרי שבועיים, נדמה לי, אבל מאותו רגע אף אחד גם לא הולך לממש אותה.
בצלאל טרייבר: אין סמכויות אכיפה.
בצלאל טרייבר: לא רק שאין סמכויות החלטה.
בצלאל טרייבר: ובדברים האלה, אם לא יהיה תהליך לאומי כזה שיגדיר אותו מראש, אז אנחנו נתכנס פה בעוד שנתיים ונדבר כמעט על אותם דברים.
עפר שלח: הדברים מעציבים אך ברורים.
עפר שלח: אני מבקש לחבר את אבי בן זקן, בבקשה.
עפר שלח: לא בזום?
עפר שלח: אני ביקשתי שיהיה.
עפר שלח: לחבר את פרופ' יוסי יחיאלי, בבקשה.
עפר שלח: נמצא?
יוסי יחיאלי: שלום לכולם.
עפר שלח: אתה מהמכון הגיאולוגי.
עפר שלח: אתה יכול, קודם כול, להשכיל אותנו באופן יותר מדויק לגבי – הבנו שאי-אפשר לחזות אפילו בטווח של שנים אירוע של רעידת אדמה.
עפר שלח: אבל בכל אופן אילו מערכות, אילו אמצעים אנחנו מפעילים בשביל שנדע יותר?
עפר שלח: אני אנסח את זה ככה.
יוסי יחיאלי: אני אגע בכמה נקודות ואני אבקש מד"ר איתי קורזון, שהוא הסייסמולוג הראשי, לגעת יותר ספציפי בנושא מערכת ההתרעה תרועה.
יוסי יחיאלי: אני רוצה לגעת בכמה נקודות נוספות שעלו בדוח המבקר.
עפר שלח: תרועה, מכיוון שגם הבנו וגם הבנו שזה מתקדם.
עפר שלח: ברשותך, תתייחס לנקודות האחרות.
יוסי יחיאלי: אוקיי.
יוסי יחיאלי: אז הנקודות האחרות הן כמה.
יוסי יחיאלי: ראשית, סוף כל סוף בשנה הנוכחית האגף לסייסמולוגיה חובר למכון הגיאולוגי.
יוסי יחיאלי: הוא היה במכון הביופיזי.
יוסי יחיאלי: זה היה מצב בעייתי של שני מוסדות.
יוסי יחיאלי: כיום הוא נמצא במכון הגיאולוגי, ממש מהחודשים האחרונים.
יוסי יחיאלי: והגשנו כבר לפני מספר חודשים תוכנית לאוצר לגבי הנושא של פעילות 24/7 שמתבקשת עבור מערכת כזאת.
יוסי יחיאלי: כמובן, ישנם דיונים.
יוסי יחיאלי: הסיטואציה הנוכחית ידועה לכולם, כך שלא ברור איך נתקדם.
יוסי יחיאלי: אבל זאת הכוונה.
יוסי יחיאלי: ועכשיו שהאגף לסייסמולוגיה נמצא אצלנו במכון, בהחלט אנחנו במצב טוב יותר.
יוסי יחיאלי: הדבר השני זה בנקודה שניתנה לגבי הנושא של מרחב המים הכלכליים של מדינת ישראל, שלא נעשה כלום עד השנים האחרונות.
יוסי יחיאלי: בשנתיים האחרונות ישנו פרויקט של המכון הגיאולוגי עם משרד האנרגיה, במימון משרד האנרגיה.
יוסי יחיאלי: פרויקט מורכב, הרבה יותר קשה לעבוד במים.
יוסי יחיאלי: לא רואים מה שרואים ביבשה, אבל עדיין יש פרויקט שכבר יש לו תוצאות.
יוסי יחיאלי: ובשנים הקרובות אני מקווה שהוא יגיע למשהו שאפשר יהיה להשתמש בו באופן מעשי.
יוסי יחיאלי: הדבר השלישי שעלה כנקודה זה עדכון של מפת התאוצות.
יוסי יחיאלי: אלה נתונים הכרחיים כדי לנבא בצורה מסודרת מה יהיו ההשפעות של רעידות אדמה.
יוסי יחיאלי: הנושא הזה נדחף וממומן על ידי ועדת ההיגוי.
יוסי יחיאלי: הפרויקט התחיל.
יוסי יחיאלי: הייתה סדנה עם יועץ בין-לאומי.
יוסי יחיאלי: ואנחנו מקווים שבסוף 2021, בתחילת 2022, תהיה מפת תאוצות חדשה.
יוסי יחיאלי: בהקשר הזה חשוב לציין שאנחנו מתעסקים בשנים האחרונות, ויותר בשנה האחרונה, בנושא של תרחישים.
יוסי יחיאלי: ישנה תוכנה של תרחישים לנזק של רעידות אדמה.
יוסי יחיאלי: נעשו עבודות מול חלק מחברות התשתית, מקורות, גז.
יוסי יחיאלי: נעשו עבודות ראשוניות.
יוסי יחיאלי: אנחנו מקווים שבשנה הקרובה תעשנה עבודות יותר מפורטות.
יוסי יחיאלי: ואז אפשר יהיה לייצר תרחישים של נזק אפשרי כאשר תהיה רעידת אדמה במקומות שונים.
יוסי יחיאלי: אפשר לייצר תרחישים שונים.
עפר שלח: פרופ' יחיאלי, מי אחראי על הכנת תרחיש הייחוס?
עפר שלח: התרחיש שלפיו בסופו של דבר מתקבלות החלטות איך נערכים במקומות השונים.
עפר שלח: מי אחראי על זה?
יוסי יחיאלי: תרחישי הייחוס ייוצרו.
יוסי יחיאלי: כבר נעשו סדרה שלמה של תרחישים שונים.
יוסי יחיאלי: זה לא תרחיש אחד, סדרה שלמה של תרחישים.
יוסי יחיאלי: אנחנו בקשר עם הוועדה להיערכות לרעידות אדמה והתרחישים השונים נקבעו ביחד ועדיין אנחנו עובדים על זה ביחד.
עפר שלח: אבל תרחיש ייחוס כזה צריך אישור.
עפר שלח: הרי בסופו של דבר, זו לא תחזית מה יקרה אלא זה בסיס להחלטה למה אנחנו נערכים.
עפר שלח: האם אתה מכיר שתרחיש ייחוס כזה אושר בסקטור כלשהו ולמעשה נקבע כהוראה פיקודית למה אנחנו נערכים?
יוסי יחיאלי: אני מציע שאולי אמיר יהב יתייחס לזה.
יוסי יחיאלי: מבחינתי, אנחנו מנסחים ביחד, מבחינה גיאולוגית-סייסמולוגית, את התרחישים האפשריים.
יוסי יחיאלי: ההשפעה של התרחישים האפשריים האלו כמובן נעשית יחד עם הגופים ויחד עם הוועדה.
יוסי יחיאלי: עוד פעם, אני חושב ששווה להגיד כמה מילים לגבי מערכת ההתרעה, אם אתה יכול.
עפר שלח: עם כל הכבוד, הבנו את הסיפור של מערכת ההתרעה.
עפר שלח: הוועדה הזאת לא תיכנס לרבדים המקצועיים שלה.
עפר שלח: הבנו שכרגע היא מתקרבת - - - ושאם כן, איזה סוג של התרעה היא תיתן לנו.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את יצחק לרר, בבקשה.
עפר שלח: אני מקווה שאני פונה לאדם הנכון.
עפר שלח: אתה מנהל אגף בכיר חירום, ביטחון וסייבר במשרד הבינוי והשיכון.
יצחק לרר: נכון.
יצחק לרר: אני מעדיף עינת שנמצאת פה איתנו תענה בעיקר על תמ"א 38.
יצחק לרר: מה שאני כן יכול לציין שאני אחראי על בניין הכוח לאחר רעידת אדמה.
יצחק לרר: יש לנו מאגר של מהנדסים בהנחיה ובמימון ועדת ההיגוי שהכנו אותם לניהול מבנים.
יצחק לרר: היעד היה להגיע ל-1,000 מהנדסים מוכשרים, חלקם מגויסי חוץ שלי.
יצחק לרר: בנוסף לזה, הכשרנו את כל מהנדסי החילוץ של פיקוד העורף.
יצחק לרר: הכשרתי אותם גם למשימה הזאת.
יצחק לרר: יש לנו שיתוף מצוין בכל מה שקשור לתורה של ניהול מבנים.
יצחק לרר: הקמנו אפליקציה בשנה האחרונה שהתנסתה גם באלבניה וגם במקסיקו.
יצחק לרר: ואני גורם מתכלל בהיערכות, אבל הגורמים המקצועיים נמצאים כאן, שייתנו את התשובה לגבי תמ"א 38, חיזוק מבנים.
יצחק לרר: באותו פרויקט שדובר משולב גם במיגון וגם בחיזוק.
עפר שלח: אני אשמח לשמוע מהם.
עפר שלח: עינת גנן איתנו?
עינת גנון: שומעים אותי?
עפר שלח: אני רוצה אחד את ההתייחסות שלך לאמירות שנאמרו פה לגבי הנזק האפשרי מביטול תמ"א 38 בהקשר כמובן של חיזוק מבנים והתכוננות לרעידות אדמה.
עפר שלח: ובאופן כללי, ברור שאין תקציבים כרגע לחיזוק מבנים, אבל איפה אתם בתוך הסיפור הזה, כולל בסטנדרטים שאתם דורשים על מבנים בדגש על מבנים רבי קומות וציבוריים וכן הלאה?
עינת גנון: אז שלום לכולם.
עינת גנון: אני עינת גנון, סמנכ"לית הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.
עינת גנון: קודם כול, חשוב לי להדגיש שתמ"א 38 היא לא הפתרון היחיד לטיפול ברעידות אדמה.
עינת גנון: אנחנו מקדמים תהליכים של פינוי בינוי באמצעות תוכניות מפורטות, והן בעינינו הפתרון הנכון והיעיל.
עינת גנון: כי הן יכולות לטפל גם במבני ציבור, לא רק בבתים הפרטיים.
עינת גנון: היום אנחנו מטפלים בסדר גודל של 150,000 יחידות דיור גם בתהליכים של פינוי בינוי וגם בתהליכים של תמ"א 38.
עינת גנון: ככה שזה חלק, כמובן, שהוא לא נותן עדיין מענה מספק, אבל הוא חלק נכבד ממלאי יחידות הדיור שצריכות טיפול מפני רעידות אדמה.
עינת גנון: ככה שיש בשנים האחרונות התקדמות מאוד מאוד מאוד משמעותית.
עינת גנון: הפרויקטים של תמ"א 38, אכן המועצה הארצית קצבה לוח זמנים לסיום התוכנית באוקטובר 2022, כאשר עד למועד הזה ניתן להגיש בקשות להיתרי בנייה לתמ"א 38.
עינת גנון: ובקשות שיוגשו עד אז ימשיכו ויטופלו, ייבדקו ובתקווה יאושרו על ידי הוועדות המקומיות.
עינת גנון: ולאחר מכן ייבנו.
עינת גנון: כלומר, זה לא שבאוקטובר 2022 מפסיקה כל פעילות.
עינת גנון: רק מפסיקים את האפשרות להגיש בקשות להיתרי בנייה.
עינת גנון: בו-זמנית אנחנו כאמור ממשיכים לקדם תוכניות לפינוי בינוי, שהן כן חיות ושרירות וקיימות.
עינת גנון: בכל שנה אנחנו מוסיפים תוספת מאוד משמעותית בתוכניות האלה.
עינת גנון: אנחנו בנוסף מקדמים גם תוכניות ברמה שכונתית שבמסגרתן כן ניתן יהיה להוציא היתרי בנייה לבניינים הבודדים באופן דומה למה שהיום נקבעת תמ"א 38.
עינת גנון: אז אנחנו, בואו נגיד, שנכסה חלק מאוד משמעותי מהבניינים שמצריכים טיפול, קרי הבניינים שנבנו עד 1980.
עינת גנון: אמת ויציב, הבעיה שמאוד מטרידה אותנו היא הבניינים שבנויים בפריפריה וצריכים טיפול.
עינת גנון: הבניינים האלה לא יקבלו מענה, לא בתמ"א 38 ולא בתוכניות פינוי בינוי, אלא אם יינתן להם תקצוב ייעודי.
עינת גנון: ונכון להיום, התקצוב הייעודי לפריפריה הוא מאוד מאוד מצומצם.
עינת גנון: גם אנחנו חשבנו שתוכנית למיגון וחיזוק הצפון נקבל נתח משמעותי.
עינת גנון: לצערי הרב, כל מה שהתקבל מהתוכנית הזו הוא 7 מיליון שקלים לקריית שמונה, שנעשה שם איגום תקציבים לחיזוק ולמיגון יחד עם תקציבים של שיקום שכונות.
עפר שלח: אני הכרתי 150 מיליון.
עפר שלח: את אפילו מרעה עוד יותר את המצב.
עפר שלח: זאת אומרת, מה-5 מיליארד עכשיו התקבלו 7 מיליון.
עינת גנון: נכון מאוד.
עינת גנון: נכון, לצערי הרב.
עינת גנון: אנחנו ניסינו ופעלנו לקבל תקציבים גדולים יותר, אבל לצערי זה מה שהצלחנו להוציא מהתוכנית הזאת.
עפר שלח: עכשיו, יש שלב בעור וגידים יותר מאשר אמירה כללית של כסף?
עפר שלח: זאת אומרת, נגיד שמחר ייפתחו הברזים התקציביים, אתם מוכנים להוציא אותם?
עינת גנון: אנחנו נערכים לכך.
עינת גנון: אנחנו היום מקדמים מספר פרויקטים, תכנון למספר פרויקטים, אם זה בקריית שמונה, בבית שאן, בצפת, במגדל העמק, באילת, כדי להיות מוכנים עם תוכניות.
עינת גנון: לצערי, בינתיים הן תוכניות מגירה.
עינת גנון: אבל בהחלט אנחנו מכינים את הקרקע.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אבי בן זקן, בבקשה.
קריאה: הוא צריך לפתוח וידאו.
עפר שלח: אבי, תפתח מצלמה, בבקשה.
אבי בן זקן: מנסה.
אבי בן זקן: שלום.
אבי בן זקן: מה נשמע?
אבי בן זקן: שלום, אדוני יושב-ראש הוועדה.
אבי בן זקן: לגבי משרד הבריאות, משרד הבריאות מתוקצב בכל שנה בכ-15 מיליון שקלים לטובת חיזוק לרעידות אדמה של מבנים.
אבי בן זקן: היו כמה שנים בין החלטה על החיזוק לבין 2017, אם אני לא טועה, שבהן לא תקצבנו - - - אחורה.
אבי בן זקן: כרגע יש לנו פרויקטים מרכזיים בבתי החולים שנמצאים לאורך השבר, גם בפוריה, גם בצפת בבני ציון וברמב"ם, שברמב"ם זה בתכנון.
אבי בן זקן: הפרויקטים בעצם מבוצעים לאור התקציב שקיים.
אבי בן זקן: אלה פרויקטים ארוכים.
אבי בן זקן: חיזוק של מבנה בריאות הוא מאוד מאוד מורכב.
אבי בן זקן: זה לא מבנה מגורים.
אבי בן זקן: הם מבנים בעלי מפתחים מאוד גדולים.
אבי בן זקן: ולכן החיזוק הוא הרבה יותר מורכב.
אבי בן זקן: צריך לעבוד במקומות שבעצם עמוסים בחולים ובמטופלים.
אבי בן זקן: ולכן העבודה היא הרבה יותר מורכבת, לוקחת הרבה מאוד שנים.
אבי בן זקן: כל פרויקט כזה לוקח לא מעט שנים.
אבי בן זקן: בבני ציון הפרויקט נמשך מעל חמש שנים, שבעצם עובדים לאורך כל הזמן הזה.
אבי בן זקן: אנחנו כל פעם מפנים אגף אחר, מטפלים בו וכך עוברים בין אגפי בית החולים.
אבי בן זקן: בפוריה אנחנו דווקא עושים פרויקט אחר בסוג של פינוי בינוי.
אבי בן זקן: אנחנו בונים מבנה חליפי למבנה שיקום שלא עומד ברעידות אדמה ובהמשך נפרד מהמבנה הישן.
אבי בן זקן: ברמב"ם אנחנו מחזקים את הבניין עצמו.
אבי בן זקן: בבית חולים זיו מחזקים את הבניין המרכזי עצמו.
אבי בן זקן: מקודם עינת ציינה שהם קיבלו 7 מיליון שקלים מתקציב חיזוק הצפון, אני חייב לציין שמשרד הבריאות קיבל אפס שקלים מאותו תקציב.
אבי בן זקן: למרות הבטחות לחצי מיליארד שקל, עד היום קיבלנו אפס שקלים.
אבי בן זקן: אז צריך להכיר את זה.
אבי בן זקן: אנחנו עובדים באותם תקציבים שהוקצו בתחילת הדרך וחזור חזרה לתקציב משרד הבריאות ב-2017 ובעצם מנצלים אותם לטובת אותם פרויקטים.
עפר שלח: אתה מאשש את הנתונים שאנחנו קיבלנו, הוועדה קיבלה מהממ"מ, שזה מהתשובה שלכם, שבסופו של דבר, על פי הקריטריונים שאתם קבעתם, הוחלט לחזק 22 מבנים.
עפר שלח: בעצם שלושה, ארבעה, אתה ציינת אותם שהם בעבודה.
עפר שלח: הממ"מ נותן עוד נתון, שרוב המבנים בבתי החולים בישראל נבנו לפני 1980.
עפר שלח: זאת אומרת, רבים מהם.
עפר שלח: לדעתי, גם מדובר במבנים מרכזיים.
עפר שלח: כמו שאמרת על רמב"ם, אלה מבנים מרכזיים שיש בהם כמות גדולה של חולים.
עפר שלח: פשוט אפילו לא היה תקן כשבנו אותם.
אבי בן זקן: אחד, זה נכון.
אבי בן זקן: בית החולים האחרון שנפתח במדינת ישראל זה אסותא.
אבי בן זקן: מ-1980 ועד היום יש בית חולים אחד חדש שנפתח, זה אסותא אשדוד.
אבי בן זקן: אבל יש הרבה מאוד מבנים בתוך בתי החולים שנבנו לאורך השנים האלה.
אבי בן זקן: אז לא כל המבנים הם מ-1980.
עפר שלח: בגלל זה התייחסתי למבנים בתוך בתי החולים.
אבי בן זקן: אבל כן הרבה מבנים מרכזיים של בתי חולים, בעצם המבנים העיקריים של בתי החולים, רובם הגדול נבנה לפני 1980.
אבי בן זקן: זה לא אומר שכולם, דרך אגב, לא עומדים בחיזוק לרעידות אדמה.
אבי בן זקן: דווקא, למשל, רמב"ם הוא דוגמה טובה.
אבי בן זקן: כשאתה בודק את רמב"ם, אז הפער לבין מה שצריך להיות לבין מה שקיים הוא לא פער מאוד גדול.
אבי בן זקן: זה לא מבנה שמט ליפול.
אבי בן זקן: להפך, זה מבנה שנבנה, למרות שלא היה תקן, אבל בגלל הבנייה של מבני בריאות, שהיא בנייה יותר מסיבית, גם לפני 1980 היא הייתה כזאת, אז הפער בין זה שהוא עומד ברעידות אדמה לזה שהוא לא עומד בזה הוא לא פער מאוד גדול.
אבי בן זקן: ולכן יחסית פשוט לחזק אותו.
אבי בן זקן: יש מבנים אחרים שהם יותר בעייתיים.
אבי בן זקן: אנחנו בחרנו בעצם את הפרויקטים היותר, גם במבנים היותר מרכזיים בכל בית חולים וגם את המבנים לאורך השבר יגור והשבר הסורי-אפריקאי.
אבי בן זקן: אנחנו משקיעים את עיקר המאמצים כי אלה אזורים מבחינתנו יותר מסוכנים.
אבי בן זקן: בכל בתי החולים האלו יש פרויקטים גם שלא מבוצעים ישירות על ידי משרד הבריאות אבל מלווים על ידינו.
אבי בן זקן: למשל, בהדסה עין כרם, בניין העגול, כך הוא נקרא בבית החולים, עובר כרגע חיזוק מסיבי לרעידות אדמה.
אבי בן זקן: ויש עוד מקומות אחרים שבהם פרויקטים שמבוצעים לא בתקציבי משרד הבריאות, אלא בתקציבי מוסדות עצמם.
אבי בן זקן: אלה גם דברים שקורים שצריך להכיר אותם.
עפר שלח: מאה אחוז, אבי.
אבי בן זקן: בבקשה.
עפר שלח: אני מבקש את חובב צברי, בבקשה.
עפר שלח: חובב, שלום.
עפר שלח: אתה ראש מועצת קריית עקרון, יו"ר ועדת ביטחון במרכז השלטון המקומי.
עפר שלח: תרומתך לדיון הדי מדכא שאנחנו עסוקים בו עכשיו.
חובב צברי: צוהריים טובים.
חובב צברי: תודה על ההזדמנות.
חובב צברי: אני הייתי מסתכל על זה קצת בהיבט של קודם כול מה באמת אנחנו צריכים להסתכל.
חובב צברי: אחד, דיברו על התרעה אבל לא רק.
חובב צברי: בסוף הילדים נמצאים בבתי הספר ומוסדות החינוך צריכים לקבל את המיטב ואת המרב.
חובב צברי: אם נסתכל, גם מופיע בנושא של המבקר כל נושא של מיפוי צוברי הגז.
חובב צברי: אם אני אנסה להסתכל ככה בתוך הרשויות המקומיות, מה באמת יגרום בסופו של דבר לכמות הנפגעים היותר גדולה, אז זה באמת מוסדות החינוך, כי שם הילדים שלנו נמצאים רוב הזמן.
חובב צברי: ואנחנו לא יודעים לומר, כמו שאתה מבין וכמו שכולנו הבינו, מתי תפרוץ או מתי נגיע לרעידת האדמה שתגיע.
חובב צברי: ולכן גם נושא של מוסדות החינוך גם נושא של בתי החולים, וכמובן כמובן כל נושא אותם מרעין בישין, כמו צוברי גז, כמו קווי דלק – גם אצלי ביישוב יש קווי דלק.
חובב צברי: בתש"ן לא רוצים להעביר אותם.
חובב צברי: אנחנו מדברים על להעביר אותם למקומות אחרים הרבה יותר מוגנים.
חובב צברי: כל הסוגיות האלה יכולות בסופו של דבר להביא למצב שאנחנו נהיה מוגנים יותר ברשויות המקומיות.
חובב צברי: אנחנו כן מתארגנים ברשויות המקומיות יותר בקטע של תרגול.
חובב צברי: יש לנו צוותים שאנחנו מכינים אותם, כל רשות ורשות, למה שנקרא צוותי סער, שיכולים לבוא ולתת ממש פלסטרים, עבודה מקומית כדי לעזור, כדי לפנות את האנשים.
חובב צברי: אבל בסופו של תהליך, חייבים – תראו, הדוגמה שנתנה ממש בהתחלה, הסוגיה שנתנה החלטה שכל המבנים מ-1980 בונים אותם ומחזקים אותם, הסוגיה של עינת גנון שדיברה על פינוי בינוי בדברים האלה, בסופו של תהליך, יעזור לנו לאורך הדרך.
חובב צברי: אבל זה לא מספיק.
חובב צברי: ואני חושב שצריך, כמו שאמר גם טרייבר, לבוא ולהגיד: רגע, במה אנחנו מתמקדים קודם כול.