GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: אני רוצה להודות לך, מנהל נתב"ג שמואל זכאי, בשלב הזה.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את מידן בר מאיגוד הטייסים, בבקשה.
קרן ברק: אנחנו מדברים גם על החלופות של שדות תעופה?
עפר שלח: זה החלק השני של הדיון.
עפר שלח: תיכף אני אתן לכם זמן על חלק הראשון, אבל זה החלק השני.
קרן ברק: לא, לא.
קרן ברק: רק רציתי להבין אם אני נמצאת באירוע הנכון.
עפר שלח: מידן, בבקשה.
מידן בר: בוקר טוב.
מידן בר: עפר, תודה רבה, גם לוועדה המכובדת.
מידן בר: נפגשנו בשבוע שעבר.
מידן בר: אני בדיוק מסיים פה שיחה עם עמוס ידלין בסיפור הזה.
מידן בר: יש לנו שלושה שקפים, אני מציע שנראה אותם.
מידן בר: זה אומר הכול.
מידן בר: זה לא יגזול מהזמן.
מידן בר: זה סופר מדויק.
מידן בר: אני חושב, וזכאי נגע בזה נכון – נדרש שינוי מחשבתי, כי העסק הזה הולך להיות ארוך.
מידן בר: אנחנו בוועדה לביקורת המדינה, וכדי שלא נהיה פה בעוד חמש שנים ונדבר על למה זה לא קרה ולמה זה לא קרה, משהו צריך להתחיל לקרות.
מידן בר: כי כוחות השוק אחרי שנתחיל יעשו את שלהם.
מידן בר: הבעיה כרגע היא האצבע בסכר.
מידן בר: ואני אגיד מילה לגבי כשירות הטייסים.
מידן בר: טייס או מטוס שלא טס מספר חודשים, הנזק הוא אפילו אקספוננציאלי.
מידן בר: המצב היום לא דומה למה שהיינו במאי-יוני.
מידן בר: עוד שנייה אנחנו נכנסים לאוגוסט-ספטמבר, המטוסים האלה יידרשו לטיסות אוורור למיניהן, כנראה ללא נוסעים.
מידן בר: גם הטייסים יידרשו לשמירת כשירות.
מידן בר: וזכאי לא סיפר לך, אבל כשהוא מדבר עם קברניט של ראיין אייר שנוחת פה, אז הוא אומר, חבר'ה, יותר זול לחברה להטיס את המטוסים האלה עם 30–40 נוסעים, ולפעמים פחות, מאשר לשים אותי בבית ואחרי זה לשמור לי כשירות כמה חודשים אחר כך.
מידן בר: אני רוצה לגעת במתווה איגוד הטייסים.
מידן בר: חבר'ה, לא המצאנו שום דבר.
מידן בר: אנחנו אוספים עשרות מתווים, איגודים, מדינות ושדות תעופה בעולם, ופשוט מנסים לתרגם את - - -, ובאמת זה לא rocket science.
מידן בר: אני אומר דבר פשוט.
מידן בר: השמיים פתוחים, השמיים פתוחים.
מידן בר: בשבע דקות שאני אדבר, ימריאו בערך חמש טיסות רק מוושינגטון.
מידן בר: ואמריקה, אני מזכיר, רובה אדומה.
מידן בר: גם ישראל היא מדינה אדומה.
מידן בר: כלומר, התעופה מאיצה לאט לאט משתי סיבות.
מידן בר: קודם כל, זה חזרה לנורמליות.
מידן בר: ואין מה לעשות, הקורונה תהיה חלק מהנורמליות בשנים הקרובות.
מידן בר: והדבר השני, זה מנוף כלכלי.
מידן בר: אמר שר התיירות ואמר נכון, יש פה מנעד בין הכלכלה לבין הבריאות.
מידן בר: אני אומר שהמנעד הזה הוא תפיסה שגויה.
מידן בר: צריך למצוא דרך באמצע ללכת אליה ולתקן תוך כדי תנועה.
מידן בר: אם אנחנו כל הזמן נזוז ימינה, פעם כלכלה, פעם בריאות, פעם כלכלה, פעם בריאות, אז אנחנו ניפגש פה בעוד שנתיים באותו מצב.
מידן בר: תנסו לדמיין, זו הוועדה לביקורת המדינה, אם אנחנו בעוד שנתיים נצטרך לתת את הדין על כך שהתעופה בישראל, שהיא סופר חשובה, קטנה בעשרות אחוזים מהתעופה באנגליה, בארה"ב, בצרפת או בספרד, אז לא עשינו את עבודתנו כי התעופה שלנו היא נכס אסטרטגי, להבדיל לצורך העניין, מגרמניה.
עפר שלח: מידן, בוא ניכנס למתווה שאתם מציעים.
מידן בר: המתווה אומר שני דברים פשוטים.
מידן בר: אם אפשר לשים את השקף זה מצוין.
מידן בר: ואם לא, אני אמשיך לדבר, אני לא אגזול את הזמן.
עפר שלח: איך שהוא זה לא עולה.
מידן בר: המתווה הוא מודולרי, כמו שדיברנו איתך.
מידן בר: הוא מייצר סט של כלים ולא משנה באיזו מדינה אתה ובאיזה צבע אתה – המטרה שלנו היא להטיס נוסע, לוודא שנוסע מגיע בריא, נכנס לאווירון, סוגרים את הדלת, והוא יורד בריא בצד השני.
מידן בר: זו המטרה.
מידן בר: אתה מייצר סט של כלים, בין אם זה בדיקות חום, הצהרות כאלה ואחרות, בדיקות כאלה ואחרות, ואתה מפעיל אותם בהתאם למצב שבו אתה נמצא.
מידן בר: זה עובד.
מידן בר: אנחנו טסנו במהלך הקורונה, בייחוד למזרח.
מידן בר: יש אפליקציות.
מידן בר: המתווה מצד אחד הוא מודולרי, כלומר, יש לך הרבה מאוד כלים.
מידן בר: אתה יכול להפעיל חלק מהם, אתה יכול להפעיל את כולם, וכולם ברורים לבן אדם.
מידן בר: והדבר השני הוא שכבתי.
מידן בר: כל כלי במתווה, או כל שלב במתווה, מחפה על השלב השני.
מידן בר: ולכן, לסיכום, זה ניהול סיכונים.
מידן בר: זה לא אפס סיכונים וזה גם לא אפס סיכויים.
מידן בר: זה ניהול סיכונים.
מידן בר: והיום הסיכוי – עשינו איזושהי אקסטרפולציה, הוא פחות - - - עשירית האחוז להידבק בטיסה או להביא קורונה בטיסה.
מידן בר: המטוסים הם לא ספינת קורונה.
מידן בר: המטוסים הם לא חוות קורונה.
מידן בר: ממש לא.
מידן בר: איכות האוויר באווירון, 787 של אל על או 737 של חברה אחרת, היא טובה יותר מאיכות האוויר בחדר שבו אתם נמצאים.
מידן בר: הסיכוי של בן אדם להידבק במטוס הוא יותר נמוך מכל דבר אחר שאנחנו פותחים היום במשק.
עפר שלח: מידן, תן לי את המתווה שלכם מבחינת חוויית הנוסע.
עפר שלח: אם אני רוצה לטוס למדינה כלשהי, למה אני נדרש?
מידן בר: אני אגיד את זה די פשוט, וזכאי, לדעתי, יסכים איתי.
מידן בר: הנוסע ככל הנראה ירכוש כרטיס אינטרנטית די בסמוך למועד הטיסה.
מידן בר: באותו מועד הוא יבצע התקשרות עם חברת ביטוח, קופת חולים, יבצע בדיקה מקדמית בערך 48 שעות או 72 שעות לפני מועד הטיסה, הוא יגיע לנתב"ג.
מידן בר: נתב"ג באמת יהפוך להיות הדרייב אין הגדול בישראל.
מידן בר: יש פה שינוי תרבותי, ולדעתי, הוא שינוי תרבותי נכון.
מידן בר: אנשים ירצו לטוס והם ירצו להיות בריאים.
מידן בר: בין ה-72 שעות למועד הטיסה יהיה לו כמובן סט של מגבלות.
מידן בר: הוא לא יכול ללכת לחתונה יומיים לפני זה.
מידן בר: הוא יגיע לנתב"ג.
מידן בר: זכאי ידע להעביר אותו בדיוק כמו שעושים בפרנקפורט ויותר טוב, או בדיוק כמו שעושים בווינה ויותר טוב, עד להגעה למטוס.
מידן בר: במטוס יש מסננים, מסנני HEPA, זה מסננים של חדרי ניתוח.
מידן בר: במטוס יושבים עם מסיכות.
מידן בר: הטיסות בהתחלה יהיו ליעדים קרובים, דרך אגב, מאפקט פסיכולוגי וכנראה כלכלי לחברות.
מידן בר: הוא ירד במדינת היעד, ומדינת היעד תגדיר מה נדרש מאותו נוסע.
מידן בר: על כל העסק הזה, בייחוד בישראל, מנצחת אפליקציה חכמה, נכונה, יש כאלה בעולם.
מידן בר: ואותו דבר בחזרה.
מידן בר: אם יש לכם חצי דקה, פשוט תיכנסו ללוח הטיסות בנתב"ג הבוקר.
מידן בר: אתם תראו שם בערך 40 טיסות, שתיים מהן הן טיסות ישראליות.
מידן בר: תבינו את המשמעות – שתיים הן טיסות ישראליות.
מידן בר: לא יכול להיות שנשיא ארה"ב משלם לחברה אמריקאית להגיע לתל אביב, כי זה תל אביב, לא כי יש פה משהו מיוחד, ודגל ישראל לא נוחת בניו יורק.
מידן בר: זה לא סביר.
מידן בר: זה לא נכון.
מידן בר: יש פה חברות שממשיכות לטוס לפה ולא הפסיקו לרגע; האתיופים, האוקראינים, הרוסים, הטורקים, שאני בכלל לא מדבר.
מידן בר: הנזק שנגרם כרגע מתעופה לא פעילה הולך ומעצים, וככל שהזמן חולף אנחנו מפסידים בכלכלה, אני מבין, אבל התעופה לא תצליח, היא לא תצליח להשתקם בקצב הראוי.
מידן בר: ולסיכום, אין פה דברים מורכבים בהגדרה.
מידן בר: יש במשרד החוץ ויש ברת"א אנשים מעולים.
מידן בר: הם יודעים לעשות הסכמים מצוינים, והם גם יודעים לעשות את זה מהר.
מידן בר: יש את הבדיקות.
מידן בר: לא המצאנו כלום.
מידן בר: זה רק ילך ויהיה יותר משוכלל, יותר מתוחכם, יותר מהיר.
מידן בר: העניין הוא, כבוד היושב-ראש, צריך להתחיל אתמול.
מידן בר: ואם יורשה לי להתייחס לסוגיה הקודמת – אותו דבר, צריכים לבנות את שני השדות בדרום ובצפון, ולהתחיל את זה אתמול.
עפר שלח: אנחנו מיד ניכנס לזה.
עפר שלח: מידן בר, תודה.
עפר שלח: אורי סירקיס, מנכ"ל ישראייר, נמצא איתנו.
עפר שלח: אורי, אם אני לא טועה, אתם החברה היחידה שטסה היום.
אורי סירקיס: נכון.
עפר שלח: איך אתם טסים?
עפר שלח: תאר לי.
אורי סירקיס: כשהמשבר הזה רק התחיל, ההערכה שלנו הייתה שמדובר ב-September 11, בדיוק כמו שנאמר פה, רק בהיבט הבריאותי.
אורי סירקיס: ולכן הסתכלנו מה קרה ב-September 11, וראינו שקרו שני דברים.
אורי סירקיס: קודם כל, תהליך ההתאוששות ארך שנתיים, ודבר שני, שדות תעופה שהתאוששו מהר הם שדות תעופה שיישמו כמה שיותר מהר מערך בדיקה ביטחונית קפדני.
אורי סירקיס: מדינת ישראל כבר בחודש מאי הייתה ערוכה עם התו הכחול.
אורי סירקיס: הביקור שמנכ"ל שדה התעופה דיבר עליו נערך בראשית מאי, הוא היה אמור לתפעל ניסוי שהיה אמור להתחיל ב-20 ביוני, בדיוק כמו ב-September 11.
אורי סירקיס: ברור שב-September 11 אם נתב"ג היה אומר, אנחנו נאפשר לאנשים שמגיעים ממדינות ידידותיות לבוא לפה, אז לא הייתה היום תעופה.
אורי סירקיס: ולכן הפתרון היחיד, אין שום דרך אחרת, הוא להקים מערך בדיקה בנתב"ג.
אורי סירקיס: אם לא יוקם מערך בדיקה בנתב"ג, לא תהיה תעופה ישראלית.
אורי סירקיס: ישראייר הבינה מהתחלה שהמשבר הולך להיות ארוך.
אורי סירקיס: בגלל זה עמדנו על כך שהמטוסים שלנו יטוסו, עמדנו על כך שכל הטייסים שלנו יהיו בכשירות מלאה, כל המדריכים שלנו בכשירות מלאה, גם ברמה הבטיחותית.
אורי סירקיס: יש פה טייסים שלא יטוסו שבעה חודשים, שמונה חודשים, וברמה הבטיחותית מדובר פה באירוע שאחר כך יגידו, וואי, איך לא שמנו לב לזה.
אורי סירקיס: הטייסים שלנו טסים בשגרה מינואר עד סוף יולי – כמות השעות שישראייר עשה נמוכה ב-20%–25% מבשנה רגילה, כי אנחנו לוקחים כל טיסה, לא משנה מה.
אורי סירקיס: אנחנו היינו בסין, היינו בהודו.
עפר שלח: גם עם עשרה נוסעים?
אורי סירקיס: כל טיסה שתורמת לכיסוי הוצאות דלק, שמן, מים ואגרות הנחיתה, ותורמת לתזרים, גם עם עשרה נוסעים.
אורי סירקיס: אם עשרה נוסעים משלמים את הדלק, אנחנו טסים.
אורי סירקיס: אתמול הבאנו 70 עולים חדשים מטשקנט.
עפר שלח: מה נעשה כדי לשמור על כללי התו הכחול?
אורי סירקיס: אני רק שנייה רוצה לגעת עוד פעם בנושא הבדיקות.
אורי סירקיס: מי שמתנגד נחרצות לבדיקות מטעמים שהם פשוט לא הגיוניים, דיברו על זה אתמול בהתבטאות של אותו פרויקטור לאומי – היה כתוב ככה:
אורי סירקיס: גמזו מבין שהגבלות חסרות היגיון הנתפסות שרירותיות ונגועות באינטרסים וניגודי עניינים הן הרעל שהורס את אמון הציבור.
אורי סירקיס: לא יכול להיות שנתב"ג יהיה פתוח לנכנסים מארה"ב ויאשרו כניסה של סגמנטים כאלה ואחרים כי יש פה חברי כנסת שיש להם יותר כוח, ולא יאפשרו למשפחות לטוס ליוון לחופשת הקיץ שלהם וידרשו מהם לשלם 30,000 שקל בחופשה בישראל.
אורי סירקיס: זה לא יכול להיות.
אורי סירקיס: לא הגיוני שאותו מטוס שטס לאילת, 40 או 50 דקות טיסה, לא יכול לטוס 50 דקות טיסה לקפריסין.
אורי סירקיס: זה פשוט לא הגיוני.
אורי סירקיס: יש באילת יותר חולי קורונה מאשר בקפריסין.
עפר שלח: שוב תאר לי, אם אתה יכול, את הדבר הזה מהזווית שלכם – מה אתם עושים כדי להבטיח את הטיסה?
עפר שלח: למה אתם נדרשים בנמלים?
עפר שלח: האם בגלל שאתה בא מישראל אתה נדרש למשהו מיוחד בנמל היעד?
עפר שלח: האם יש נמלי יעד שלא מקבלים טיסות מישראל?
אורי סירקיס: קודם כל, כפי שנאמר פה, תעשיית התעופה היא תעשייה שיודעת לנטר את הנוסעים בגלל רמת הבטיחות הגבוהה.
אורי סירקיס: הם מזדהים, הם מגיעים, הם לא מתחמקים.
אורי סירקיס: מי שמגיע הים לנתב"ג, מודדים לו חום בכניסה למתחם נתב"ג, מודדים לו חום בכניסה לטרמינל, מודדים לו חום בעלייה למטוס.
אורי סירקיס: המטוס הוא מערכת מסננים שיודעת לסנן 99% באופן שעבר בדיקה, גם המטוסים של איירבוס וגם המטוסים של בואינג.
אורי סירקיס: זאת אומרת, השהייה בתוך המטוס היא הרבה יותר בריאה מאשר השהייה בחדר הזה.
אורי סירקיס: הדיילים כולם מוגנים בחליפות שסופקו על ידי משרד הבריאות.
אורי סירקיס: בנחיתה הדיילים נשארים במטוס.
אורי סירקיס: אם הם צריכים לשהות, הם שוהים במלון שנמצא בתוך השדה.
אורי סירקיס: אגב, אם הם שוהים בשדה, אז הם לא רשאים לצאת מהחדר, הם מתקשרים לשירות חדרים ומביאים להם את ארוחת הבוקר ואת ארוחת הצהריים שלהם ומניחים להם בפתח החדר, ממש כמו לאסירים.
אורי סירקיס: הם לוקחים את האוכל ומכניסים אותו לחדר.
אורי סירקיס: הם לא רשאים להתרועע אחד עם השני.
אורי סירקיס: יש תהליכים שמנוהלים בסין שאנחנו טסים אליה, בהודו שאנחנו טסים אליה, ובכל מדינות אירופה.
אורי סירקיס: התנאי היום של מרבית שדות התעופה היא, כמו שאמר פה זכאי, שתהיה מערכת בדיקה.
אורי סירקיס: משרד הבריאות מתנגד לזה מארבע סיבות.
אורי סירקיס: הסיבה הראשונה היא שליטה, הוא רוצה שליטה - - -
עפר שלח: אורי, אנחנו נעלה בהמשך נציג של משרד הבריאות והוא יגיב.
איתמר גרוטו: אני פה.
עפר שלח: הנה, עוד לא הספקתי להגיד ואיתמר גרוטו הגיע.
עפר שלח: איתמר, קודם כל, אני מודה לך שזה בהתראה קצרה.
עפר שלח: אומרים פה כל הגורמים, מנתב"ג וחברות התעופה והטייסים – ההתנגדות שלכם למערך של בדיקות בשדה התעופה כמו שיש במדינות אחרות היא זו שעומדת בינינו לבין חידוש התעופה בצורה כזו או אחרת, בהתוויות כאלה ואחרות.
עפר שלח: האם אתה יכול לסכם בקצרה את העמדה שלכם ולמה אתם מתנגדים?
איתמר גרוטו: א', עמדות של בדיקות הוקמו בכמה שדות תעופה ספורים בעולם.
איתמר גרוטו: ב', אם יש לנו עודף של בדיקות, אנחנו צריכים אותן בשביל קטיעת שרשרת הדבקה לפני שאנחנו נותנים אותן לחוזרים מחו"ל.
איתמר גרוטו: ג', אנחנו בכלל לא חושבים שצריך לעשות בדיקות למי שמגיע ממדינות ירוקות.
איתמר גרוטו: אנחנו מתכננים לאשר – יש לנו דיון על זה בעוד שעה, כך שזה לא משהו בעתיד הקרוב, אלא בשעה הקרובה, בשעה 10 יש לנו דיון.
איתמר גרוטו: המתווה שאנחנו הולכים להציע אומר שממדינות ירוקות אנשים יוכלו לבוא ללא בדיקות.
איתמר גרוטו: יכול להיות שנעשה חצי מהבדיקות לצורך מדגם, כדי שנדע לקבל תמונת מצב להראות ולהוכיח שזה אפקטיבי.
איתמר גרוטו: לדעתי זה אפקטיבי לעשות את זה בלי בדיקות.
איתמר גרוטו: ובנוסף, אנחנו נרצה להתחיל פיילוט של כמה מדינות אדומות, שיכלול גם בדיקות, ואז יהיה לנו יותר פשוט.
איתמר גרוטו: זו התוכנית שלנו כרגע.
עפר שלח: בשביל זה צריך מערך של בדיקות.
עפר שלח: אני רוצה להזכיר משהו שהזכרתי קודם, כשאתה לא היית מחובר לדיון.
עפר שלח: באוסטריה, שם בדקתי, אתה יכול לבוא עם בדיקה שלילית משלושה-ארבעה ימים אחרונים, או להיבדק בשדה התעופה, לחכות לתוצאה, ואם היא שלילית אז אתה יכול להיכנס בלי בידוד, או ללכת לבידוד בווינה ולעשות בדיקה במקום, ואם היא שלילית אז אתה משוחרר מהבידוד.
עפר שלח: מה בינינו לבין המערך הזה?
עפר שלח: האם, למשל, מערך כזה לא מקובל עליכם כעמדה מקצועית?
איתמר גרוטו: הוא לא מקובל עלינו מבחינה מקצועית.
איתמר גרוטו: א', אנחנו חושבים שבדיקות הן מיותרות לאנשים שבאים ממדינות ירוקות, כי מה ההבדל בין מי שבא מיוון שהיא מדינה ירוקה למי שבא מטבריה?
איתמר גרוטו: אני לא בודק בכניסה מטבריה לתל אביב.
איתמר גרוטו: לכן אני חושב שמדינות ירוקות - - - כמו שאמרתי, כדי להוכיח ולתקף את האמירה הזאת, נעשה בחודש הראשון פיילוט שבו נבדוק חצי מהאנשים וחצי לא, ונראה אם יש בכלל הבדל בין הדברים האלה.
איתמר גרוטו: אז כן יעשו בדיקות לעניין הזה.
עפר שלח: וצהובות ואדומות?
איתמר גרוטו: למדינות אדומות בהחלט אנחנו שוקלים כרגע להפעיל את המודל של בדיקות.
איתמר גרוטו: מי שאומר שאנחנו לא רוצים לעשות בדיקות – אנחנו רוצים לעשות בדיקות, אבל לא להתבסס רק על זה.
איתמר גרוטו: זה הכול.
איתמר גרוטו: המטרה שלי כרגע היא לקדם את הנושא של התעופה בעדיפות מאוד גבוהה אצלנו.
איתמר גרוטו: יש לנו היום דיון עם המל"ל.
איתמר גרוטו: נסכם את המתווה, ואני מבחינתי אעשה כל מאמץ כדי שמוקדם ככל הניתן ניתן יהיה קודם כל לקבל את הנוסעים מהמדינות הירוקות, שזה לדעתי תהליך פשוט וקצר.
עפר שלח: כמה מדינות ירוקות יש היום בעולם?
עפר שלח: כמובן שזה דינמי, אבל בזמן שאנחנו מדברים, כמה מדינות ירוקות יש בעולם?
איתמר גרוטו: השאלה היא איך מגדירים מדינות ירוקות.
איתמר גרוטו: אנחנו ניקח את אחת ההגדרות האירופיות, ולא הגדרה מחמירה של משרד הבריאות, אז אני מניח שזה יפתח יותר.
איתמר גרוטו: אני לא יודע להגיד את המספר כרגע, אבל יש לא מעט מדינות כאלה.
איתמר גרוטו: וכמו שאמרתי, גם במדינות אדומות אני רוצה לעשות פיילוט ראשוני במסגרת הפיילוט שאנחנו הולכים לפתוח.
איתמר גרוטו: אני יכול לציין בפניכם שאנחנו נעשה עכשיו כל מאמץ כדי לקדם את הנושא הזה מה שיותר מהר.
עפר שלח: תודה רבה, איתמר גרוטו.
עפר שלח: אני מקווה שיש לנו סוג של התחלה של בשורה.
איתמר גרוטו: אני מקווה שהיום נסכם את הפיילוט הזה, וכמו שאמרתי, יש לנו דיון בעוד 20 דקות ואז אחר כך נוכל לצאת עם זה בהודעה לציבור.
עפר שלח: אז הנה, נתת לנו סקופ.
קרן ברק: כותרת.
קריאה: השאלה היא אם אנשים שמגיעים ממדינות ירוקות יידרשו להיכנס לבידוד.
קריאה: כי אם אתה שולח מישהו לוויקנד ברודוס ואומר לו, אחר כך שב בבית 14 יום, אז הוא לא ייסע כמובן.
איתמר גרוטו: אמרתי שזה אם מדינה ירוקה, אז הוא לא יצטרך בידוד.
קרן ברק: מה הוא ענה?
עפר שלח: כמובן שהמדיניות שלכם מתייחסת רק לכניסה לישראל.
עפר שלח: מה קורה במדינת היעד זה לא עניינכם.
איתמר גרוטו: אני אוסיף עוד נקודה.
איתמר גרוטו: יש מספר קטן של מדינות שדורשות בדיקות, רוב המדינות לא דורשות את זה.
איתמר גרוטו: ואותן מדינות שדורשות בדיקות, גם לזה אנחנו רוצים לתת מענה, להקצות חלק מהבדיקות שיש לנו, מהסל הציבורי, לאנשים שמעוניינים לנסוע לחו"ל.
איתמר גרוטו: בשלב הזה זה יהיה מהסל הציבורי כי אין עדיין תשתית במערך הפרטי לעשות את זה.
איתמר גרוטו: אז זה יהיה מהסל הציבורי.
איתמר גרוטו: להקצות כמות של בדיקות גם לאנשים שרוצים לנסוע לחו"ל והמדינה ממול דורשת את זה.
קרן ברק: אבל מה הפתרון כשחוזרים לארץ?
עפר שלח: אם חוזרים ממדינה ירוקה - - -
קרן ברק: אם חוזרים מיוון לשבועיים בידוד, אז אין מה לנסוע לשבוע לחופשה.
איתמר גרוטו: עוד פעם, אני אגיד מה שנקרא read my lips – מי שיחזור ממדינה ירוקה לא יצטרך שבועיים בידוד.
איתמר גרוטו: נקודה.
קרן ברק: ומתי זה יוחלט?
עפר שלח: בעוד 20 דקות.
קרן ברק: אבל זה יהיה תקף ממחר?
עפר שלח: אם יש לך חבר באוויר, תתקשרי אליו.
עפר שלח: תגידי לו.
חמד עמאר: אם הוא לא יצטרך שבועיים, כמה ימים הוא יצטרך?
איתמר גרוטו: זה דורש עדיין התארגנות, שינוי של הצווים, היערכות גם של גורמים אחרים נוספים.
איתמר גרוטו: זה לא יכול לקרות מחר בבוקר.
איתמר גרוטו: מבחינתנו אנחנו נעשה את כל המאמצים כדי שזה ייגמר - - - בצד שזה תלוי במשרד הבריאות.
חמד עמאר: מה ההמלצה שלך בעוד פחות מ-20 דקות?
חמד עמאר: אמרת לא שבועיים, אז כמה ימים ממדינה ירוקה?
עפר שלח: ירוקה בלי בידוד בכלל.
איתמר גרוטו: אמרתי, ירוקה אפס ימים.
קרן ברק: אם אני חוזרת מכרתים, זה כאילו חזרתי מטבריה.
קרן ברק: זה מה שאתה אומר?
איתמר גרוטו: כן, זה הכיוון הכללי.
איתמר גרוטו: וזה מה שאני הולך להמליץ, וגם נראה שזה מה שיתקבל.
חמד עמאר: השאלה היא מה דורשים איתנו ביוון.
חמד עמאר: זו השאלה.
קרן ברק: ביוון לא דורשים.
עפר שלח: הבנו.
עפר שלח: לדיון בעוד 20 דקות, אם אני יכול לייצג את הוועדה לביקורת המדינה, אני חושב שצריך לדון באמת מכיוון שזה מאוד דינמי, ובסוף אנשים יקנו כרטיסים וטיסות יתוכננו.
עפר שלח: חייבים לייצר משהו שעונה על הקריטריונים הכלליים.
עפר שלח: חייבים לייצר מערך בדיקות מהיר או איזושהי צורה אחרת, משהו שיקרה במדינה שיוצאים ממנה.
עפר שלח: אתם חייבים להסתכל על זה שענף התעופה הוא קריטי לכלכלה הישראלית, ושענף התעופה שובת כבר חצי שנה.
איתמר גרוטו: עפר, יש אנשים, וגם באירופה, לצערי, שטועים בזה וחושבים שבדיקות הן תחליף לבידוד.
איתמר גרוטו: אנחנו ניהלנו, ואני בניתי מתווה עם ליגת הכדורגל והכדורסל שהסתיימה אתמול – לא עשינו שם שום בדיקות לשחקנים, בניגוד למה שקרה באירופה, כמעט אף שחקן לא חלה ולא נעצרו המשחקים.
איתמר גרוטו: אני חושב שזה מודל יפה ואנחנו יכולים ללמד את האירופים גם בדברים האלה כמה דברים.
עפר שלח: רק לפי איך שחלקם שיחקו, יכול להיות שהייתם צריכים לבדוק אותם.
עפר שלח: אנחנו עוברים לנושא השני, והוא סוגיית שדות התעופה.
עפר שלח: היא כמובן לא קשורה באופן עקיף לקורונה, אבל היא קשורה לנושא הכללי שאנחנו עוסקים בו כל הזמן, של החלטות ממשלה שפשוט לא מתבצעות, או במקרה הזה אפילו משתנות חדשות לבקרים, ואנחנו אפילו לא יודעים איפה הן עומדות נכון להיום.
עפר שלח: אני רוצה להעלות, קודם כל, את יואל פלדשו, מנכ"ל רשות התעופה האזרחית.
עפר שלח: מישהו מרת"א נמצא איתנו?
מוטי שמואלי: שלום לכם, שלום, אדוני היושב-ראש.
מוטי שמואלי: מדבר מוטי שמואלי, אני ראש אגף תשתיות תעופתיות ברת"א.
מוטי שמואלי: יואל פלדשו, מנהל הרשות, נמצא בדיון מקביל בוועדות אחרות בכנסת.
עפר שלח: טוב מאוד שהנושא מטריד הרבה ועדות בכנסת.
עפר שלח: אתה יכול לנו סטטוס?
עפר שלח: פעם אחרונה שלפחות אני יודע, אחרי שהייתה החלטה על שדה תעופה ברמת דוד, וקמה ההתנגדות שתיכף תתואר גם כאן, הוחלט בעצם לקדם שני שדות תעופה ואחר כך לראות.
עפר שלח: איפה אנחנו עומדים בסיפור הזה?
מוטי שמואלי: קודם כל, תודה, חבר הכנסת שלח, ואני אעשה קצת סדר.
מוטי שמואלי: (הצגת מצגת) באמת הייתה החלטת ממשלה עקרונית, החלטה 2050 בשנת 2014, להקים שדה תעופה משלים לנתב"ג.
מוטי שמואלי: היו החלטות קודמות, וזאת החלטה מסכמת.
מוטי שמואלי: ואכן, אומנם ההחלטה הזאת כיוונה לשדה התעופה ברמת דוד, אבל בכפוף לתהליכי תכנון ובנייה, ואכן די במהירות נעשו כמה דברים.
מוטי שמואלי: א', נעשתה בדיקת היתכנות שאנחנו יזמנו.
מוטי שמואלי: הייתה התקשרות ועדיין קיימת התקשרות חוזית עם חברה מומחית בארה"ב בלתי תלויה שעשתה בדיקת היתכנות לגבי רמת דוד.
מוטי שמואלי: היא עדיין פועלת ובודקת הרבה מאוד אלמנטים, והמסקנה היא שיש היתכנות להקים שדה תעופה כזה ברמת דוד.
מוטי שמואלי: זה דבר אחד שבוצע מיד ועדיין מתבצע.
מוטי שמואלי: והדבר השני שבוצע זה תהליך סטטוטורי, ויש פה נציגה של מינהל התכנון שיכולה לתאר אותו.
מוטי שמואלי: קודם כל הוקמה ועדה בין-משרדית שעבדה מהר מאוד ובדקה את החלופות, איפה בכלל לנסות ולתכנן תכנון מפורט לשדה התעופה, ועדה שעבדה מהר, היה דוח עבה מאוד של 300 ומשהו עמודים, בדיקה יסודית מאוד, והיא הגיעה למסקנה שיש שני אתרים אפשריים בכלל עוד לפני שמתכננים תכנון מפורט, האחד בנבטים והשני ברמת דוד.
מוטי שמואלי: כל אחד מהם קיבל ציונים במספר תחומים שסומנו.
מוטי שמואלי: רמת דוד קיבל עדיפות מוחלטת, ברורה ובלתי ניתנת להשוואה.
מוטי שמואלי: אבל עדיין נבטים בשלב ההוא הוזכר כאפשרי.
מוטי שמואלי: הגענו למועצה הארצית תוך שנה, ובתחילת 2018 אכן המועצה הארצית, בתום דיון ארוך, החליטה להנחות לבצע שתי תוכניות בלתי תלויות במקביל, תוכנית אחת לרמת דוד ותוכנית אחת לנבטים.
מוטי שמואלי: שר התחבורה מינה את חברת נתיבי ישראל לבצע את התכנון הסטטוטורי ואת הליך הבחינה, הסטטוטוריקה וההקמה.
מוטי שמואלי: ואכן התחיל לעבוד צוות שפועל במרץ.
מוטי שמואלי: נמצא פה איתנו יעקב יופה, סגן ראש המינהלת בנתיבי ישראל - - -
עפר שלח: מוטי, האם התכלית של התכנון הכפול הזה היא להגיע לנקודת החלטה או שבסוף אולי יקומו שני שדות תעופה?
עפר שלח: מה אנחנו אמורים להרוויח מזה?
עפר שלח: ואני מניח שרק התכנון עולה מיליונים.
מוטי שמואלי: יש פה הפרדה מוחלטת בין שני הדברים.
מוטי שמואלי: המועצה הארצית דואגת לתכנון, והיא לא מחליטה מה ימומש.
מוטי שמואלי: לכן כרגע מתכננים בו זמנית שתי תוכניות.
מוטי שמואלי: מה יממשו, באיזה סדר, באיזה קצב, זה כבר החלטה של הממשלה.
מוטי שמואלי: זה לא סוד שיש תמימות דעים בין כל גורמי המקצוע, ואגב, פה צריך להגיד ששני השדות הם שדות של משרד הביטחון, של חיל האוויר, ולכן התכנון נעשה יד ביד עם חיל האוויר, עם משרד הביטחון ועם צה"ל.
מוטי שמואלי: זה לא סוד שהתכנון של רמת דוד מתקדם בצורה הרבה יותר טובה כי הוא הרבה יותר מעשי, אפקטיבי וכולי.
רם בן ברק: אפשר לדעת, בבקשה, על פי איזה קריטריונים ניתן ניקוד ומה עדיף, רמת דוד או נבטים?
רם בן ברק: כי אני יודע שאחד הקריטריונים הוא כמות האוכלוסייה שזה אמור לשרת, וזאת בעיניי ראייה צרת אופקים, כי אם אתה רוצה להביא אוכלוסייה בעתיד, אז תבנה איפה שאתה רוצה שתהיה אוכלוסייה יותר גדולה בעתיד, ולא ללכת למקום שיש בו ריכוז אוכלוסייה.
רם בן ברק: אני מבין שזה חלק מהדברים שנתנו ניקוד גבוה לרמת דוד.
מוטי שמואלי: אני לא מומחה לכלכלה ולא לתכנון יישוב הארץ - - -
רם בן ברק: לא, השאלה היא איזה קריטריונים אתה נותן לניקוד ולפי זה אתה קובע.
עפר שלח: חבר הכנסת בן ברק לא ביקש את התשובה.
עפר שלח: הוא ביקש את הקריטריונים שאתם מניחים על השולחן.
מוטי שמואלי: קודם כל, אנחנו מדברים על צוות שסיים את תפקידו כבר ב-2018, הציג למועצה הארצית ועל סמך זה התקבלו החלטות.
מוטי שמואלי: אבל אני בהחלט יכול להגיד שהקריטריונים המובילים היו קודם כל האפשרות התעופתית, גם הכלכלית, ולא פחות חשוב מזה ואולי יותר חשוב, האווירית.
מוטי שמואלי: בסוף, אם אנחנו מדברים על שדה תעופה שיוביל מיליוני נוסעים בשנה, או כמו שדיברתם קודם על נתב"ג, על עשרות תנועות בשעה.
מוטי שמואלי: זה לא משהו שאתה יכול לעשות במרחב אווירי מלא באילוצים.
מוטי שמואלי: אז אלה היו הקריטריונים המובילים.
מוטי שמואלי: כמובן, נבדקו גם הקריטריונים הכלכליים ואיפה נמצאת עיקר האוכלוסייה הטסה.
מוטי שמואלי: אגב – ושוב, זה לא המומחיות שלי – היו שם נציגי משרד התיירות ומשרד האוצר והיו מאוד מאוד פעילים.
מוטי שמואלי: והניתוח היה גם לגבי תחזיות הביקוש.
מוטי שמואלי: זאת אומרת, כמות הנוסעים או כמות התושבים בכל אזור זה קריטריון אחד.
מוטי שמואלי: אבל מה שיותר חשוב אולי זה כמות האנשים שטסים בכל אזור.
מוטי שמואלי: זה נכנס בהחלט לקריטריונים, והייתה עדיפות מובהקת לצפון מהרבה מאוד סיבות.
מוטי שמואלי: בהחלט, רמת דוד קיבלה עדיפות גם בנושא הזה.
רם בן ברק: אני מחזיק בידיי מסמך שבו רשות שדות התעופה ממליצה ליישוב מסוים באזור שדה תעופה בן-גוריון לשקול את פינוי היישוב בגלל שהם מבינים שהרעש שהולך להיות שם אחרי פתיחת מסלול 21 יהיה בלתי נסבל ולא ניתן למגורים.
רם בן ברק: האם בקריטריונים האלה חשבו על היישובים שיצטרכו לפנות בעמק יזרעאל בזמן שיש שם טיסות של 20 מיליון נוסעים?
רם בן ברק: מישהו שקלל את הנתונים האלה?
רם בן ברק: אני רוצה לדעת לפי אילו שיקולים רמת דוד קיבלה ניקוד יותר גבוה ממקום אחר.
מוטי שמואלי: קודם כל, הדוח של צוות ההתייעצות הזה שקיבל את הכינוי המכבד, דוח שפרן, על שם יושב ראש הצוות אילנה שפרן ממינהל התכנון שנמצאת פה בזום – כמובן שהכול כתוב, אמרתי, במאות עמודים.
מוטי שמואלי: מי שלא רוצה לקרוא, אני יכול להגיד בקצרה - - -
קרן ברק: עפר, אני לא נמצאת פה הרבה בדיונים, הדו-שיח שלנו אמור להיות איתו?
עפר שלח: זה כמו בכל ועדה.
עפר שלח: את יכולה לשאול אותו, ואת יכולה להביע את דעתך.
קרן ברק: למה הוא הגורם שעונה?
קרן ברק: זה מה שאני מנסה להבין.
עפר שלח: הוא מרת"א, איתו אנחנו מתחילים.
מוטי שמואלי: - - - יש דבר שנקרא תסקיר השפעה על הסביבה, במסגרת התסקיר כל זה ייבדק וינותח ויקבל מענה.
מוטי שמואלי: ההערכה כבר עכשיו היא שכמובן לא יצטרכו לפנות שום יישוב.
מוטי שמואלי: הרעש של מטוסים הוא דבר שניתן לניהול ושליטה.
מוטי שמואלי: אני לא אומר שהוא לא יהיה קיים והוא לא רלוונטי, הוא מאוד רלוונטי והוא מאוד מטריד, ובצדק.
מוטי שמואלי: אבל הוא יקבל מענה מפורט במסגרת תסקיר השפעה על הסביבה עם הצעות למענה וניתוח.
מוטי שמואלי: גם בנתב"ג יש לא מעט תהליכים ונהלים שמבוצעים כדי להקל על ההשפעות השליליות של הרעש, וכשמקימים שדה חדש זה יהיה עוד יותר קל לעשות את זה מאשר שדה - - -
רם בן ברק: אבל אתה מקים שדה חדש במקום שאתה יכול לבנות אחרי זה סביבו יישובים.
רם בן ברק: זה דבר אחד - - -
עפר שלח: רמי, נעצור שנייה את התהליך הזה.
עפר שלח: אני מבין ממך כרגע שמצד אחד מקודם תכנון של שני שדות תעופה לצורכי החלטה, ומצד שני עולה מהדברים שלך באופן ברור מאוד שעמדת רת"א לא השתנתה והיא חושבת ששדה התעופה צריך להיות ברמת דוד.
עפר שלח: זה נכון איך שאני מתאר את זה?
מוטי שמואלי: זה נכון, ועמדת רת"א היא כבר לא הדבר המוביל.
מוטי שמואלי: יש צוות מקצועי שעובד ומבוקר על ידי ועדת - - -
עפר שלח: כשבראשו מי ולמי הוא צריך את זה בסופו של דבר?
מוטי שמואלי: בסופו של דבר, ברמה התכנונית התוכניות יוצגו למועצה הארצית ושם תתקבל החלטה אם לקבל או לא לקבל את התוכנית ואם להשאיר אותה או לא להשאיר אותה.
קרן ברק: מתי זה אמור לקרות?
מוטי שמואלי: שוב, יש פה את סגן ראש המינהלת, מי שמנהל את התכנון בנתיבי ישראל.
מוטי שמואלי: אולי הוא יוכל להגיד יותר טוב.
מוטי שמואלי: אני יודע מתוך מעורבות עמוקה בכל הדיונים שהמינהלת הזאת, הגופים האזרחיים, היו יכולים להתקדם הרבה יותר מהר ולהיות מוכנים, ויש גורמים אחרים שמעכבים אותם בכל מיני בעיות אובייקטיביות.
מוטי שמואלי: אבל זה הרמה התכנונית.
מוטי שמואלי: בסוף, ברמה הביצועית, הממשלה יכולה להחליט מה היא מקדמת קודם או לא קודם, ביחד או לא ביחד.
מוטי שמואלי: זו החלטה עקרונית שהממשלה צריכה לקבל.