GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב מורן: אני חייב, קודם כול, מילה טובה לרשות החדשנות – שעמי נמצא פה, ואני מאמין שהוא ידבר על זה גם – שעושה עבודה מצוינת מהרגע שהיא הפכה לרשות ומהרגע, אני חושב, שגם הגיעו האנשים הרלוונטיים.
דב מורן: רשות החדשנות מנסה למצוא דרכים להגדיל את הכסף המושקע בהיי-טק דרך תוכניות מסוימות.
דב מורן: אפשר לדון על זה אם התוכניות הן טובות יותר או טובות פחות.
דב מורן: אני חושב שאם לא נפתור את הבעיה השורשית של המוסדיים ברמת איך לתת להם מוטיבציה לטייב את הכסף, לא תיפתר הבעיה.
דב מורן: אבל יש סיכון, כמובן.
דב מורן: תראה, זה לא ייבוש.
דב מורן: אתה קורא לזה ייבוש.
דב מורן: אז אני נחרד קצת.
דב מורן: אבל ההיי-טק הישראלי עושה צעדים של – אם פעם הוא גדל בצורה מדהימה והקדים את העולם, הוא היום מתחיל לפגר אחר ההתקדמות העולמית.
דב מורן: ופיגור כזה משמעותו בעצם הליכה כשכל השאר רצים.
דב מורן: זו הדרך אחורה.
עפר שלח: אתה גם מרגיש שיזמים ישראלים – כי אני מניח, שרוח היוזמה היא אותו דבר כמו שהיא הייתה – שהיזמים הישראלים היום גם כבר בשלב המוקדם מעדיפים לפנות החוצה?
עפר שלח: מעדיפים לפנות למימון זר?
עפר שלח: אולי מעבירים את כל העסק מחוץ לישראל בשלב יותר מוקדם?
דב מורן: תראה, לצערי הרב מאוד, יש יזמים ישראלים שמחליטים להתחיל את הפעילות שלהם בחוץ לארץ, בדרך כלל, זה בארצות הברית.
דב מורן: הסיליקון ואלי מלא בחברות שעומדים בראשן ישראלים שעברו לשם בצורה כזו או אחרת, חלק כדי להקים, חלק כי הם נקלטו על ידי חברות גדולות.
דב מורן: יצאו לשם והקימו חברות שם ולא חזרו לארץ.
דב מורן: זו תופעה שלא נחקרה.
דב מורן: אני חושב שחשוב מאוד שהיא תיבדק ושנדע מספרים מדויקים מאשר תחושות הבטן של דב מורן.
דב מורן: יזמים בישראל – אגב, זו מדינה עם יזמות נהדרת.
דב מורן: בואו לא נשכח את הדבר הזה.
דב מורן: ישראל זו מדינה של יזמים.
דב מורן: יזמות מישראל קיימת.
דב מורן: יזמים ישראלים בארץ לא הולכים לקחת כסף מחוץ לארץ.
דב מורן: כי הם לא יכולים.
דב מורן: בשלבים שונים הם חייבים לגייס מ-VCs או אנג'לים ישראלים.
דב מורן: אגב, זה בעיקר VCs.
דב מורן: השקעות של אנג'לים הן לא הדבר הכי מומלץ גם בעיניי.
דב מורן: בסיטואציה הזאת הם לא יכולים לגייס השקעות המשך בחוץ לארץ כל עוד הם לא גייסו בארץ.
עפר שלח: דב, שאלה אחרונה בשלב הזה.
עפר שלח: שוב, אני מדבר על מראית העין, על התובנה המקובלת.
עפר שלח: התובנה המקובלת היא שההיי-טק הישראלי הוא בעיקרו, נקרא לזה, תוכנה ואפליקציה, לצורך העניין.
עפר שלח: האם אתה רואה מספיק גיוון ברעיונות שמגיעים אליך, ברעיונות שאתה מכיר, כדי שבאמת החדשנות והטכנולוגיה הגבוהה יהיו בכל תחומי החיים במדינת ישראל?
עפר שלח: צוינו פה על ידי המבקר תחומים מסוימים שחסרים.
עפר שלח: אנחנו גם נשאל את זה אחר כך את רשות החדשנות, כמו למשל בענפי המסחר או הפיננסים.
עפר שלח: אבל האם אתה רואה איזושהי התרחבות של הבסיס שעליו אנחנו עומדים בשלב הזה?
דב מורן: תראה, הקהילה ה-VCs הישראלי היא קהילה קצת מוזרה יחסית לעולם.
דב מורן: אנחנו באמת רואים הרבה VCs שלא משקיעים ב-Deep Technology, שהם Semi-conductors, Science, AI Core, אלא יותר באפליקציות.
דב מורן: זה מצער נורא.
דב מורן: אנחנו רואים מעט מדי יזמים שהולכים לקרנות הון סיכון.
דב מורן: איפה?
דב מורן: איל ברח לי מהתמונה.
דב מורן: אבל איל הוא אחד שאני יושב איתו ומנסה לשכנע אותו להגיע להון סיכון.
דב מורן: רק היום, דרך אגב, פרסמנו שהצטרף אלינו שותף שהוא אחד המייסדים של SolarEdge.
דב מורן: אני חושב שרשות החדשנות צריכה לחשוב על איך לעודד קרנות שבתחום Deep Tech.
דב מורן: אגב, מבחינתי, זה לא טוב, אני מזמין תחרות.
דב מורן: אני אשמח אם תהיה תחרות, כי מבחינתי התחרות זה מקום ל-Cooperation יותר מאשר Competition.
דב מורן: אז אתה צריך בנקודה שיש בעייתיות של לאן הכסף הולך צריך לדעת לכוון אותו.
דב מורן: ואני חושב שעם רשות החדשנות אפשר לחפש תהליכים ודרכים איך ליצור פה מצב שיש בו יותר קרנות ויותר השקעות בתחום ה-Deep Tech.
עפר שלח: תודה, דב, בשלב הזה.
עפר שלח: אני מתכוון לסיים את מה שאני קורא לו השטח.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את ד"ר צבי מרום.
עפר שלח: הפעם לא בכובעך כיזם פרטי, אלא אתה יושב-ראש הנשיאות של איגוד ההיי-טק הישראלי.
עפר שלח: קודם כול, שמעת את הדברים של הדוברים הקודמים.
עפר שלח: אם אתה רוצה להתייחס למה שהם אמרו.
צבי מרום: כן.
צבי מרום: קודם, אני רוצה להתייחס לנושא של חרדים, ערבים וכן הלאה.
צבי מרום: יש פעילות שאנחנו עושים בהיקפים מאוד גדולים.
צבי מרום: אני עושה אותה, אבל אני מאוד לא שמח איתה.
צבי מרום: כמו, למשל, תעש ידע שמעבירה היום 350,000 ילדים מכיתה ה' וצפונה בהכשרות טכנולוגיות, בהכרות עם טכנולוגיה עילית.
צבי מרום: כך יש גם תוכנית עם הצבא שכבר שותפים בה 6,000 חיילים משוחררים ב-100 מפעלים.
צבי מרום: לצערי הרב, אנחנו תופסים פה את המקום של המדינה.
צבי מרום: המדינה מתרשלת במה שהיא עושה.
צבי מרום: יש לה את המשאבים, אבל הניהול שלה הוא מתחת לכל ביקורת.
צבי מרום: זה היה צריך להיות בהמשך למה שאיל אמר ודב, ששניהם מוכרים לי היטב, על שיפור האוניברסיטאות.
צבי מרום: זה מאוד מצער שאין לנו שום אוניברסיטה ב-50 הראשונות לפחות.
צבי מרום: מאוד מצער.
צבי מרום: אז במקביל לשיפור האוניברסיטאות יש גם הרבה לעשות בחינוך היסודי והתיכוני.
צבי מרום: ולצערי הרב, אנחנו לוקחים מקום של המדינה בכל מיני יוזמות, החל מחרדים, ערבים, תלמידים, כיתות וכן הלאה וכן הלאה.
צבי מרום: זה לא טוב.
צבי מרום: עכשיו, לגבי המוסדיים.
צבי מרום: היו לנו אין-סוף דיונים עם המוסדיים.
צבי מרום: אני מקווה שיש איזושהי פריצת דרך.
צבי מרום: אבל צריך להבין שלמוסדיים בסוף יש אחריות לפנסיות, והם לא יכולים להשקיע במקומות שיש בהם סיכון רב.
צבי מרום: ולכן גם בכמויות הכסף שיש למוסדיים הישראלים מוכרחים לצאת לחוץ לארץ ובהיקפים גדולים.
צבי מרום: אבל אני מוכרח להגיד שבשנה וחצי אחרונות עשינו המון עבודת מטה, ולמעט זה שצריך עוד קצת התערבות של המחוקק, אנחנו נמצאים במקום הרבה הרבה יותר טוב.
צבי מרום: נקודה מאוד מדאיגה היא שישראל מתחילה להיות יצואן של הון אנושי במקום יבואן של הון אנושי.
צבי מרום: יש לנו את המספרים.
צבי מרום: אני אתן לכם דוגמה.
צבי מרום: מאז שקורנל בטכניון בנו את הסיליקון ואלי בניו יורק, בלומברג עצמו אמר בסמינר, ואני הייתי שם ושוחחתי איתו על זה אחר כך: 2.5% מהתל"ג של מדינת ניו יורק, לא העיר ניו יורק, מדינת ניו יורק, הוא היום משויך לסטארט-אפים שההנהלה שלהם היא ישראלית או בבעלות ישראלית.
צבי מרום: עכשיו, התל"ג של מדינת ניו יורק בשנת 2018 שבה היה מדובר העניין הזה, זה בערך 18 טריליון דולר.
צבי מרום: זאת אומרת, המספרים שהוא דיבר עליהם הם משהו כמו 45 מיליארד דולר.
צבי מרום: זה ייתן לכם את המושג במה עסקינן כשאנחנו מדברים על יצוא הון אנושי.
עפר שלח: זה בערך שביעית מתמ"ג של מדינת ישראל.
צבי מרום: נכון.
צבי מרום: אני כבר, איך אומרים, הבאתי את המספרים האלה למשרד האוצר, לראש הממשלה, לאחרים.
צבי מרום: זה לא עשה הרבה רושם.
צבי מרום: אבל אנחנו נהנינו פה הנאה עצומה מהזרמת הון אנושי בהיקפים אדירים מברית המועצות לשעבר.
צבי מרום: אבל אנשים האלה כיום יוצאים לפנסיה ואין לנו תחליף.
צבי מרום: באמת אין לנו תחליף אנושי לזה.
צבי מרום: ואנחנו צריכים לעשות מעשים לא ברמה של פטפוטים, אלא ברמה של מעשים בדחיפות העליונה ביותר.
צבי מרום: לעניות דעתי, דווקא הקורונה נותנת לנו הזדמנות פה.
צבי מרום: באיזה מובן?
צבי מרום: הקורונה חושפת כשלים.
צבי מרום: אני יכול להגיד שאני אחד מיצרני הבדיקות הגדולים באירופה.
צבי מרום: ואני רואה בשיחות שלנו עם הרבה אוניברסיטאות שהקורונה חושפת שינויים מבניים.
צבי מרום: זאת אומרת, היא פשוט מראה לך איפה הכשלים ועושה אותם ברורים לעין במקום שהיא תוכל להחביא אותם תחת שמיכה.
צבי מרום: זאת אומרת, השיתוף של מגזרים נוספים באוכלוסייה זה דבר שדנים בו מפה עד הירח.
צבי מרום: אבל בפועל גברים חרדים לא רוצים להצטרף להיי-טק.
צבי מרום: אני לא יודע, צריך לעשות מהלכים דרמטיים.
צבי מרום: המדינה לא הצליחה לבנות מערכת של כסף חכם.
צבי מרום: אין שום אפשרות שהמדינה תתחרה באמצעות רשות החדשנות או בכל דרך אחרת בכסף הגדול שבא מחוץ לארץ.
צבי מרום: אבל יש לה כן אפשרות, כמו ששוקי גלייטמן עשה בזמנו, לבנות יוזמות שיעזרו לכל מיני עסקים לחצות את עמק המוות, שיתמכו, מה שקוראים, בחברות מלאות, כדוגמה למה שטאיוואן עשתה עם Airsoft או סינגפור עשתה או דרום קוריאה.
צבי מרום: אנחנו פשוט לא לומדים את מה שהם עשו וחוזרים על עצמנו.
צבי מרום: והבעיה המרכזית שלנו, המרכזית שלנו בטווח הארוך, היא שמרבית הכנסות ההיי-טק הישראלי הם בעצם בבעלות אמריקאית.
צבי מרום: אם, חס ושלום וחלילה, מסיבות שלהם, מחר בבוקר אינטל או תרד למטה או שסתם איזה סגן נשיא עלום יחליט שבגלל איזו מדיניות של America First, צריך להעביר את המפעל הבא של אינטל של שלושה ננומטר או שבעה ננומטר לאריזונה, למשל, באותו רגע אנחנו מנחיתים מהולמת מוות על So called Hi-tech Nation.
עפר שלח: וצריך לזכור בהקשר זה, שהעולם שאחרי הקורונה הוא עולם שבו מדינות יהיו הרבה יותר מגוננות על עצמן ומלחמות סחר גלובליות יכולות להיות די הרבה.
עפר שלח: יש ידעה מלפני שבוע על עלייה משמעותית במספר מפוטרי היי-טק.
עפר שלח: אתה יכול לאשר את זה ואולי להסביר לנו למה זה קורה?
צבי מרום: קודם כול, הבעיה העיקרית של מדינת ישראל, אתה בעצמך, שאנחנו אי.
צבי מרום: ואנחנו אי.
צבי מרום: והבעיה שהאי הזה לאט-לאט נסחף הרחק מיבשת הכלכלה העולמית.
צבי מרום: זה לא סתם.
צבי מרום: אם אתה סוגר פה את חבל הטבור, אז לא קרה כלום.
צבי מרום: כולם יעבוד בזום.
צבי מרום: זה לא נכון.
צבי מרום: עכשיו, יש בעיה כללית בעולם שהיא בעיית ביקושים.
צבי מרום: א', הביקושים יורדים.
צבי מרום: ב', בעיה שתישאר כמו הזכרת, זו בעיה שמדינות רוצות להיות יותר ויותר אוטרקיות.
צבי מרום: ולכן הן מקצצות בייבוא שלהן מכל מקום.
צבי מרום: ואנחנו לא שונים מהעניין הזה.
צבי מרום: ומהר מאוד אתה מרגיש את הירידה בביקושים.
צבי מרום: אתה מרגיש אותה בשני מקומות עיקריים.
צבי מרום: ומספרים הם מאוד מהותיים והם יהיו עוד יותר מהותיים כשיתבררו המספרים של יולי ולצערי הרב גם באוגוסט.
צבי מרום: אחת זה בחברות גדולות מהסוג של אמדוקס ואחרות, שהלקוחות שלהן פשוט מקטינות את הביקושים.
צבי מרום: זה גם בהיקפים עצומים בתעשייה.
צבי מרום: יש במדינת ישראל תעשייה מאוד מתוחכמת שמייצרת מוצרים לתעשיית הרכב העולמית.
צבי מרום: אז כשהביקושים יורדים בצורה רצחנית, אז אין ברירה.
צבי מרום: מוציאים את האנשים לחל"ת ואחר כך מפטרים אותם.
צבי מרום: והמגמה השנייה שאנחנו רואים היא שבניגוד ממה שקורה כשזורקים אבן לבריכה, אז האדוות מתקדמות מהפריפריה למרכז.
צבי מרום: אנחנו רואים שיש יותר ויותר מאפיינים של פיטורים של עובדים קבועים במפעלים יצרניים מוטי טכנולוגיה בפריפריה.
צבי מרום: ולחלופין, פיטורים לא מבוטלים של סטארט-אפיסטים דווקא במרכז.
צבי מרום: בשני הדברים האלה מתחילים להיות להם מספרים מאוד מאוד משמעותיים.
צבי מרום: המספרים שאנחנו אוספים הם לא טובים.
עפר שלח: אני רוצה באמת להעלות את רשות החדשנות, את ד"ר עמירם אפלבום, המדען הראשי וראש רשות החדשנות.
עפר שלח: שמעת את הדברים, ובצורה כזו או אחרת, רבים מהם נופלים לפתחך.
עמירם אפלבום: טוב.
עמירם אפלבום: אתם שומעים אותי?
עפר שלח: שומעים ורואים את המצגת.
עפר שלח: רק אם אפשר, עמי, לרוץ עלייה.
עמירם אפלבום: אני אדבר.
עמירם אפלבום: אתה תוכל לכוון אותי לאן שאתה רוצה.
עמירם אפלבום: אז קודם כול, לאלה שלא מכירים אותי, אני עם קריירה של 36 שנים במגזר העסקי.
עמירם אפלבום: רק לפני שנתיים וחצי החלטתי לעבור ולתרום קצת גם לתעשייה בארץ אחרי שבתוך ה-36 השנים האלה 16 שנים ביליתי בארצות הברית.
עמירם אפלבום: 8 שנים הראשונות מתוכם במעבדות At
עפר שלח: עמי, אני ממש מבקש, בגלל מגבלת הזמן, ההקדמה היא חשובה, אבל אנחנו רוצים, המצגת נקראת בימי קורונה, בואו נתכנס לימי קורונה.
עמירם אפלבום: אז ימי קורונה.
עמירם אפלבום: קודם כול, צריך להבין שהחדשנות והטכנולוגיה זה הנכס המשמעותי ביותר של מדינת ישראל וזה רק מתעצם היום.
עמירם אפלבום: ואם נסתכל איפה היינו לפני, וזה ייתן פרספקטיבה לכל מה שדובר פה, אז ההיי-טק היום הוא 46% מהייצוא הישראלי, והוא בסך הכול 18% מהמיסים, וזה 13% מהתוצר העסקי.
עמירם אפלבום: אבל רק 9%, לא 8% – ב-2019 הייתה התקדמות – 9% מהמועסקים במשק, זה בערך 300,000 עובדים.
עמירם אפלבום: אתם יכולים לראות פה גם שב-2019 הייתה עלייה של השקעות, 9.1 מיליארד השקעות.
עמירם אפלבום: אבל כמו שדובר פה, 70% הן השקעות זרות.
עמירם אפלבום: וזה בדיוק הנושאים שעליהם אנחנו מדברים.
עמירם אפלבום: תקציב הרשות – שוב, לשים בפרספקטיבה – זה 1.5 מיליארד.
עמירם אפלבום: אז זה כל מה שהיה לפני שנכנסנו למשבר הכלכלי.
עמירם אפלבום: משבר הכלכלי, כפי שאמר צבי ואמר דב במידה מסוימת, קודם כול יש פגיעה במכירות.
עמירם אפלבום: יש בעיה קשה היום תזרימית לחברות, לכולן, כי יש ירידה במכירות.
עמירם אפלבום: אנחנו רואים את זה.
עמירם אפלבום: כמעט 80% מהחברות כבר דיווחו בהיקפים שונים.
עמירם אפלבום: אבל החברות הקטנות הן הסופגות את הבעיה הגדולה ביותר במכירות.
עמירם אפלבום: אותו דבר יש פגיעה בהשקעות, אבל בעיקר לחברות ב-seed.
עמירם אפלבום: לתשובתך, עם צירי מספרים, אני יכול להראות לך שדווקא לחברות הבינוניות והגדולות עדיין אין ירידה בהשקעות.
עמירם אפלבום: אם תרצה, אני אוכל לקפוץ לזה.
עמירם אפלבום: זה מביא אותנו לפגיעה בכוח אדם.
עמירם אפלבום: ההיי-טק ידוע בזה.
עמירם אפלבום: אני בא מה-Semi-conductors, שבמשך שנים זה היה From boom to bust; up and down.
עמירם אפלבום: יודעים איך להתארגן.
עמירם אפלבום: דבר ראשון שנעשה פה הוא שהוציאו עובדים לחל"ת, חלק, 43% מהחברות.
עמירם אפלבום: חלק גדול מהחברות בעצם קיצצו בשכר.
עמירם אפלבום: יש הורדות שכר.
עמירם אפלבום: זה מאוד מקובל בענף ההיי-טק.
עמירם אפלבום: אנחנו רואים גידול בפיטורים שדיברת עליו, היושב-ראש, פה כתוב 7% ביוני מול 5% במאי.
עמירם אפלבום: אבל תקשיבו זה 7% מ-300,000 זה 22,000 מובטלים.
עמירם אפלבום: והקפיאו את הגיוסים.
עמירם אפלבום: ואנחנו רואים גם ירידה באקזיטים.
עמירם אפלבום: עכשיו, אם הנושא הזה יימשך, ואני טוען שאנחנו עדיין בנפילה חופשית, אף אחד לא יודע איפה זה ייעצר ומה יהיו ההשפעות הגלובליות.
עמירם אפלבום: אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במחוזות באמת באמת לא ידועים.
עמירם אפלבום: ולכן הרשות נרתמת בכל הכוח להגיב מהרגע הראשון שהמשבר הזה פרץ.
עמירם אפלבום: אני רק רוצה להזכיר לכם שבינואר 2020 לא היה לרשות תקציב מכיוון שלא הייתה ממשלה, למי עוד זוכר את הימים האלה.
עמירם אפלבום: לא היה לנו תקציב.
עמירם אפלבום: עבדנו על תקציב המשכי.
עמירם אפלבום: פרץ משבר הקורונה, אנחנו יצאנו בקול קורא לתעשייה הישראלית להתמודד עם הקורונה.
עמירם אפלבום: אנחנו גם נתנו כספים שחברות יוכלו להסיט פסי ייצור, לעשות מסכות, לעשות מכונות הנשמה, לעשות בדים לא ארוגים שיכולים להיות למסכות.
עמירם אפלבום: הלכנו גם לאקדמיה עם התעשייה לעשות פיתוח.
עמירם אפלבום: וכמובן דברים יותר מתקדמים.
עמירם אפלבום: תראו, איך מקול קורא במרץ קיבלנו קרוב ל-800 בקשות, תוך שבועיים קיבלנו קרוב ל-800 בקשות.
עמירם אפלבום: שלחנו בודקים.
עמירם אפלבום: בדקנו.
עמירם אפלבום: ב-6 באפריל, חודש אחרי, כבר היינו במצב שנתנו ל-78 חברות 52 מיליון שקלים, כדי להתמודד עם בעיות הקורונה.
עמירם אפלבום: אז כשאומרים שהממשלה לא מצליחה להוציא כספים כשהיא כבר מחליטה, אז תראו פה אצלנו ברשות החדשנות שתוך חודש הכספים הגיעו ליעדים וסייעו במלחמה בקורונה.
עפר שלח: כן, עמי.
עפר שלח: אבל בסופו של דבר, דווקא כשאני מסתכל על מספרים, אתה בסוף מדבר א' על דברים שהם לא בהכרח ההיי-טק.
עפר שלח: יכול להיות שהם נדרשים - - -
עמירם אפלבום: לא.
עמירם אפלבום: היי-טק.
עמירם אפלבום: הכול היה אצלנו היי-טק.
עפר שלח: וב', אתה מדבר על 52 מיליון.
עפר שלח: זאת אומרת לענף, כמו שאתה אומר, שיעור הפיטורים שבו כבר הגיע ל-7%, ושבסופו של דבר אנחנו ראינו בנתוני התחלה שלך את חשיבותו לייצוא הישראלי ולתוצר הישראלי.
עמירם אפלבום: עפר, רגע.
עמירם אפלבום: תן לי רגע להסביר.
עמירם אפלבום: אני לא רוצה להגיד לך למי לא מראים אפילו רבע עבודה.
עפר שלח: לחבר כנסת.
עפר שלח: זה בסדר.
עפר שלח: אבל תמשיך.
עמירם אפלבום: הדבר המהותי של תגובה מהירה היא של ההתמודדות.
עמירם אפלבום: מייד אחרי זה נכנסנו להבין מה התעשייה צריכה, מה הממשלה יכולה לתת.
עמירם אפלבום: הקמנו פורום שקיים שלוש פגישות עם משרדי הממשלה, כולל משרד הבריאות, כולל משרד האוצר, אגף התקציבים, החשב הכללי, ישראלי דיגיטלית עם התעשייה, יש לך פה רשימה ארוכה של חברות שהשתתפו איתנו, עם ארגונים אחרים, והבאנו איזושהי פרספקטיבה מה הממשלה יכולה לעשות, מה התעשייה צריכה, למעלה ולמטה.
עמירם אפלבום: ומתוך זה הגענו למסקנה שיש בעיה גדולה של תקציב, של קבלת כספים כמה שיותר מהר.
עמירם אפלבום: אגף התקציבים נתן לנו מייד 600 מיליון שקלים להתמודדות עם הקורונה, כן?
עמירם אפלבום: ואחרי זה עוד 500 מיליון שקלים למסלול מהיר.
עמירם אפלבום: בוא אני אגיד לך מה זה מסלול מהיר.
עמירם אפלבום: מסלול מהיר אומר שאם בימים כתיקונם לוקח שלושה חודשים לחברה להגיש בקשה ולקבל כסף, או היא יכולה לקבל תוך ארבעה שבועות כסף, אחרי שבודקים, בדקו אותה, לעשות מחקר ופיתוח, אם היא מראה לנו שאין לה יכולת לשרוד במשך 12 חודשים.
עפר שלח: כמה מזה כבר יצא?
עמירם אפלבום: מה?
עמירם אפלבום: מתוך זה כבר יצא לחברות קרוב ל-200 מיליון שקל מתוך ה-500 מיליון שקלים.
עמירם אפלבום: יש לנו ב-pipeline, אנחנו מעריכים, עוד 300 מיליון שיצאו עד סוף אוגוסט.
עמירם אפלבום: זה יסיים את ה-500 מיליון.
עמירם אפלבום: ויש לנו הסכמה עם משרד האוצר שאם ה-500 מיליון יסתיימו בסוף אוגוסט, ישקלו לתת לנו עוד 250 מיליון.
עמירם אפלבום: ותבין, זה טכנולוגיה, חברות שכבר יש להם IT ברור וחד-משמעי, זה לא כל סטארט-אפ שפתאום אין לו כסף.
עמירם אפלבום: אבל שאין להם run way ל-12 חודשים.
עמירם אפלבום: אם יש לו run way, נגיד, על כל 18 חודשים, יש לנו עכשיו תקציב, תקשיב טוב, של 1.8 מיליארד שקל להשקעות.
עפר שלח: שנייה אחת, עמי.
עפר שלח: סונדוס, בבקשה.
סונדוס סאלח: יש לי שאלה לעמי.
סונדוס סאלח: גלוי נאות, אני גם יזמית לפרויקט סטארט-אפ בהיי-טק, אבל אני עכשיו אני מדברת בשני הכובעים.
סונדוס סאלח: מספר הבקשות שאתה העלית עוד לפני שני שקפים, אני רוצה לשקף אותך בחוויה אישית, ממש אישית.
סונדוס סאלח: אם אחד – ואנחנו מדברים על הצורך לייעד יותר שאפתנות ליזמות וחדשנות – אם מישהו ניגש לרשות לחדשנות, במיוחד במגזר הערבי או החרדי, סליחה, החברה הערבית או החרדית, הוא נתקל בקשיים קשים מאוד.
סונדוס סאלח: ואם הוא מקבל סירוב, אין עוד אלטרנטיבה שאתם מציעים לו.
סונדוס סאלח: לדוגמה, אתה עדיין בתחילת דרכך, אנחנו מציעים לך איזשהו מסלול הכשרה לפתח את המוצר שלך שיהיה מותאם לשנה הבאה.
סונדוס סאלח: אז מי שמקבל סירוב הוא בן אדם שסביר להניח שהוא לא יחזור לבקש עוד פעם ועוד פעם.
סונדוס סאלח: אני מדברת איתך כאחת שניגשה שלוש פעמים לרשות לחדשנות, בפעם השלישית הצלחתי.
סונדוס סאלח: אבל אנשים רבים מפספסים אותם בתחילת דרכם.
סונדוס סאלח: כשמקבלים סירוב לבקשה או למימון או לסיוע כשלהו, הם לא מקבלים עוד אלטרנטיבה אחרת עד שהמוצר שלהם מתגלה ונהיה מוצר או פרויקט אחר.
סונדוס סאלח: השאלה שלי היא: האם אתם חושבים לשנות את המדיניות הזו ולהציע לאנשים, שאתם מסרבים לתת להם מענקים או סיוע, הכשרות איך לקדם את המוצר שלהם?
סונדוס סאלח: השאלה השנייה: האם יש לכם העדפה מתקנת לאוכלוסיות שאנחנו מדברים עליהן, שהן לא נמצאות בתחום ההיי-טק והחדשנות, כמו החברה הערבית, נשים בכלל, והחברה החרדית?
עמירם אפלבום: חברת הכנסת, אני ממש ממש מתנצל, אבל אני חייב לדעת את שמך, כי אני לא מכיר את השם שלך.
סונדוס סאלח: סונדוס.
עמירם אפלבום: סונדוס.
עמירם אפלבום: סונדוס, תודה על השאלה.
עמירם אפלבום: הינה התשובה.
סונדוס סאלח: התשובה בשקף הבא.
עמירם אפלבום: באמת במקרה יש לי פה את מה אנחנו עושים לשילוב של הערבים בהיי-טק.
עמירם אפלבום: יש לנו גם סיירות תכנות.
עמירם אפלבום: אני לא רוצה להיכנס לעומק מה זה סיירות תכנות.
עמירם אפלבום: אלה הכשרות, הכשרות מקצועיות, להביא אותם למה שאיל דבר עליו, לטופ טופ שהם יוכלו להיכנס.
עמירם אפלבום: 22% מהסטודנטים בטכניון הם ערבים.
עמירם אפלבום: אבל לא 22% בהיי-טק.
עמירם אפלבום: סיירות תכנות יכולות להקפיץ אותם להיות בין המפתחים המובילים של איל ושל חברות אחרות.
עמירם אפלבום: יש לנו עידוד יזמות, יש את חממת NGT.
סונדוס סאלח: NGT כבר לא NGT בפן הזה.
עמירם אפלבום: יש מסלול תנופה מיועד ליזמים.
עמירם אפלבום: יש לנו דיאלוג.
עמירם אפלבום: את מתפרצת פשוט לדלת פתוחה.
עמירם אפלבום: דרך אגב, אני גר בצפון.
עמירם אפלבום: אני לא גר בתל אביב.
סונדוס סאלח: אני עבדתי ב-NGT.
סונדוס סאלח: אתה יודע כמה פרויקטים מדברים על הערבים?
עמירם אפלבום: וגם אהרון אהרון, שהוא המנכ"ל, גם הוא מהצפון.
עמירם אפלבום: שנינו, תאמיני לי, הלב שלנו שם.
עמירם אפלבום: ויש לנו דיאלוג ממוקד ושוטף.
עמירם אפלבום: ואנחנו רואים גידול בהגשות.
עמירם אפלבום: את רואה פה מספרים.
עמירם אפלבום: 52 יזמים.
סונדוס סאלח: הגשות כן אני יודעת.
עמירם אפלבום: אנחנו עושים, אבל לא רק בזה.
עמירם אפלבום: גם עם החרדים יש לנו הרבה מאוד עבודה.
עמירם אפלבום: התשובה לשאלה שלך היא: יש לנו עובדים מהמגזר הערבי.
עמירם אפלבום: כשקודם דיברו על מה חסר.
עמירם אפלבום: את העלית את זה.
עמירם אפלבום: מה חסר במגזר הערבי.
עמירם אפלבום: אחת המיומנויות שחסרות היא חלק מהשפה העברית והתרבות הישראלית.
עמירם אפלבום: אם את מביאה מישהו שמדבר בשפה, שמבין את הדברים שאני כיהודי אולי לא תמיד מבין את כל הניואנסים של תרבויות שונות.
עמירם אפלבום: אני גם לא מבין את הניואנסים של החרדים תמיד.
עמירם אפלבום: אז יש לנו, ואנחנו באמת רוצים.
עמירם אפלבום: ואני אגיד לך גם למה.
עמירם אפלבום: לא מכיוון שצריך, מבחינתי, לעזור להם.
עמירם אפלבום: צריך לעזור לכלכלה הישראלית.
עמירם אפלבום: זה הפול של הכישרונות של כוח האדם שלא מנוצל בהיי-טק הישראלי.
עמירם אפלבום: ואם היינו קודם עם 18,000 משרות שחסרות בהיי-טק, הפול לקחת אותם היה מהמגזר הערבי בעיקר.
עמירם אפלבום: לכן אנחנו ביחד על זה.
עמירם אפלבום: אין בינינו שום הבדל.
עפר שלח: אוקיי, עמי.
עמירם אפלבום: אני רגע רוצה לגעת, ברשותך, - -
עמירם אפלבום: - - בנושאים של דוח מבקר המדינה.
עמירם אפלבום: אתה יודע מה?
עמירם אפלבום: אני רוצה עוד מילה אחת בכל זאת על המוסדיים.
סונדוס סאלח: אבל השאלה השנייה היא לא פחות חשובה.
סונדוס סאלח: מה עושים עם היזמים שלא מקבלים סיוע?
סונדוס סאלח: האם יש עוד צעד מהרשות לחדשנות שיסייע להם?
עפר שלח: אני מבקש, אתה רצית.
עפר שלח: תמשיך לסיים גם בעניין המוסדיים וגם בעניין התמודדות עם דוח מבקר המדינה.
עפר שלח: יש לנו עוד גופים שאנחנו מדברים איתם.
עמירם אפלבום: בסדר גמור.
עמירם אפלבום: במילה אחת לעזור – תשובה לסונדוס – יש לנו מכינת מו"פ.
עמירם אפלבום: יכולים לגשת למכינת מו"פ.
עמירם אפלבום: ומי שעובר אותה, אחר כך הוא יכול לקבל את הכסף באחוזים הרבה יותר גבוהים.
עמירם אפלבום: מוסדיים – אנחנו עשינו שני מהלכים למוסדיים, ושניהם פורסמו בעיתונות.
עמירם אפלבום: המהלך הראשון הוא לסייע למוסדיים לגייס ולהצדיק את הגיוס של אנליסטים שמבינים בטכנולוגיה.
עמירם אפלבום: זה יצא לדרך.
עמירם אפלבום: שבעה גופים מוסדיים כבר קיבלו מאיתנו את האור הירוק לגייס אנליסטים, מומחים, והם הקימו קבוצות של אנליסטים.
עמירם אפלבום: לא רק אחד.
עמירם אפלבום: אנחנו מגייסים אחד ושניים.
עמירם אפלבום: הם הקימו קבוצות לעשות אנליזה של תעשיית ההיי-טק.
עמירם אפלבום: הדבר השני שיצא עכשיו, ב-14 ביוני, הוא שוב קול קורא למוסדיים להצטרף אל גופי השקעות קיימים של ההיי-טק או בעצמם עם היכולות שלהם, כשהמדינה נותנת ביטחון להשקעה.
עמירם אפלבום: זאת אומרת, כשהם משקיעים לשמונה שנים, אם ערך ההשקעה שלהם ירד, המדינה תפצה עד 40% מירידת הערך אחרי שמונה וחצי שנים.
עמירם אפלבום: אם הערך היעלה, הם יחזירו לנו 10%.
עמירם אפלבום: יש עוד הרבה פרטי פרטים, אבל צעד נכון שעשינו בשיתוף עם אגף התקציבים בראש ובראשונה שהריץ את זה, עם החשב הכללי, שלא כאן, כי הכול בידיים של רשות החדשנות.
עמירם אפלבום: עם הממונה על ניירות ערך, עם בנק ישראל, פעם ראשונה כמעט קורה ב-15-10 השנים האחרונות שמוסדיים נכנסים בצורה מובנית לתוך ההשקעות דרך חברות צמיחה, לא בסטארט-אפים, אלא בחברות שכבר מוכרות משהו כמו 5 עד 10 מיליון דולר בשנה.
עמירם אפלבום: רק להן, ששם רמת הסיכון יותר נמוכה.
עמירם אפלבום: אשמח להוסיף.
עמירם אפלבום: זה יוצא לדרך.
עפר שלח: כמה כסף כבר נכנס לתוך הענף כתוצאה מהמהלך הזה?
עפר שלח: אתה יכול להגיד?
עמירם אפלבום: לא הבנתי את השאלה.
עפר שלח: עשיתם מהלך שהבטיח למוסדיים איזושהי הגנה על ההשקעה שלהם.
עפר שלח: האם אתה יכול להגיד כמה כתוצאה מזה באמת גופים מוסדיים שמו בחברות ההיי-טק?
עמירם אפלבום: הקול קורא יצא.
עמירם אפלבום: המוסדיים עכשיו בשלבים להכין לנו את הבקשות.
עמירם אפלבום: ואז אנחנו נאשר אותן.
עמירם אפלבום: זה יהיה ב-30 באוגוסט.
עמירם אפלבום: אנחנו מצפים.
עמירם אפלבום: יש לנו תקציב פה עד 1.5 מיליארד שקלים השקעות, שהם יצטרכו לעשות מצ'ינג על זה.
עמירם אפלבום: יצטרכו להשקיע גם יותר.
עמירם אפלבום: אז יש 1.5 מיליארד.
עמירם אפלבום: אנחנו מכוונים ל-2 מיליארד.
עפר שלח: נקודה האחרונה לגבי דוח מבקר, כי אנחנו רוצים לדבר גם נציגים של האוצר.
עמירם אפלבום: עכשיו, לגבי דוח המבקר.
עמירם אפלבום: כמה מילים.
עמירם אפלבום: תראו, אין מילים בפי להגיד כמה זה טוב שמבקר בא ומעלה את הנקודות.
עמירם אפלבום: אבל חלק גדול מהביקורת שלו, כמובן, ישבה גם על האינפוטים שלנו.
עמירם אפלבום: אז כמו שאמרתי, אנחנו חשופים ועושים השקעות עם הגופים המוסדיים.
עמירם אפלבום: כוח האדם בהיי-טק – יש לנו מספר מסלולים שפועלים, כמו סיירות תכנות וכמו זה נקרא ג'וניורים להיי-טק וכו' יחד עם אגף התקציבים, יחד עם הוות"ת יש מהלך שלם שהולך לשנות את כל ההסתכלות של העברת טכנולוגיה מהאקדמיה והתעשייה, איך האקדמיה תשופה או תמומן בהקשר ישיר למחקרים יישומיים ולפטנטים, זה תהליך שקורה ממש בימים אלה.
עמירם אפלבום: חברות צומחות – אנחנו ממשיכים.
עמירם אפלבום: אנחנו דווקא רואים מ-2018 ו-2019 גידול של 80%, תקשיב טוב, של חברות שדווקא צומחות בארץ, ולא יוצאות ולא עושות אקזיטים.
עמירם אפלבום: דיברתי על האוכלוסיות מגוונות.
עמירם אפלבום: תעשיית ייצור – להגדיל את הפריון שהמבקר דיבר עליה.
עמירם אפלבום: יש מאמץ משותף.
עמירם אפלבום: הרשות פה שמה פוקוס יחד עם רשות ההשקעות של משרד הכלכלה, ואני יש לי כובעים, אז אני בשניהם.
עמירם אפלבום: ואנחנו שמים הרבה מאוד תשומת לב גם על ההדרכות.
עמירם אפלבום: הדבר הכי חשוב הוא התחומים העתידיים.
עמירם אפלבום: בעתיד כשמדברים גם על ביולוגיה שהיום נכנסת בכל רפואה מותאמת אישית, וגם כשאתה מסתכל על כל ה-Data Science ועל הבינה המלאכותית, אתה מכניס את שניהם ביחד ואת הכול, זה Bio-convergence, פה יש לישראל סיכוי עצום בגלל הביולוגיה במכון ויצמן ובטכניון ובבר אילן, באוניברסיטת באר שבע, שמצטיינים במחקרים יחד עם מדעי הנתונים לעשות קפיצת מדרגה, להגיע פה לדברים שהעולם באמת יוכל לראות פה פריצות דרך משמעותיות ביותר.
עמירם אפלבום: וכמובן, כל זה בראייה האסטרטגית של הממשלה.
עפר שלח: אוריאל, אתה רצית לשואל, בבקשה.
אוריאל בוסו: היושב-ראש, קודם כול, באמת אני מברך על הדיון החשוב.
אוריאל בוסו: יש שתי נקודות, שדווקא כשאני שומע את הרשות החדשנות, שצריך לשים עליהן.
אוריאל בוסו: ודווקא שמעתי את - - - בחלק הזה.
אוריאל בוסו: קודם כול, צריך דעתי, גם הוא אמר את זה, להקים סוג של רשות או מנהלת משותפת גם כנציגי המגזרים בשביל שכשאתה בונה את אופי הרצון שלך לתמרץ או להפעיל או לשלב את החברה, אתה תדע לעשות את ברוח הדברים.
אוריאל בוסו: אני יודע שהקימו מפעלים, למשל, באלעד או בקריית ספר, שמתאימים לאופי החיים של הציבור החרדי גם מבחינת השעות והחלוקה וכו'.
אוריאל בוסו: נקודה נוספת – בכספים שניתנים – אנחנו כן מודעים למקרה, שנקרא לזה בקיצוני, שוק עבדים, שבסופו של יום זה מגיע לזה.
אוריאל בוסו: אנחנו יודעים גם כן בסיבוב שהמדינה תמרצה עכשיו בקורונה, אז חלק מעשירים התעשרו קצת עוד יותר כמו הבנקים, אבל לאזרח הפשוט זה לא הגיע.
אוריאל בוסו: גם כן בחלק הזה של ההיי-טק בכספים שנותנים מטעם המדינה, לתמרץ וכו', זה מגיע בסופו של יום גם כן בעיקר הרבה לחברות.