GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: אני אומר ספציפית, אחרי שנשמע את הדוח, נעלה את הגורמים הספציפיים גם במשרד האוצר, גם במשרד הביטחון וגם באגודה למען החייל שנקראת היום "יחד למען החייל".
עפר שלח: נעלה אותם כדי לברר מפני שצריך לומר ש"ממדים ללימודים" שהיה פרויקט דגל אצל הרמטכ"ל הקודם – ואני מרשה לעצמי לומר שדיברתי גם אתו כהכנה לדיון הזה – נגע באמת לא רק בראייה של התרומות אלא הוא נוגע גם לנושאים שלפחות חבר הכנסת שטרן מכיר היטב לגבי מודל השירות בצה"ל, איך אנחנו שומרים על המודל החשוב של צבא העם ועדיין מכניסים אלמנטים שמפצים על השינויים, גם החברתיים, גם המבצעיים, שחלו לאורך השנים והשימור שלו וההפיכה שלו למשהו שהוא מגודר ואיננו נוגע לשינויים תקציביים או לתנודות כאלה ואחרות.
עפר שלח: בעיניי זה דבר חשוב, על אחת כמה וכמה כשאנחנו עוד לא יודעים גם את עתיד התרומות לצה"ל בעידן הקורונה שפגעה כלכלית גם בחלק גדול מן התורמים, בוודאי תורמים מעבר לים, וגם בישראל, וגם בהיבט התקציבי שנוגע לכל תקציב המדינה ולמשרד הביטחון בפרט.
עפר שלח: כאמור, נעלה גורמים שונים כדי לברר גם היכן נמצאת התוכנית הזאת וגם אספקטים אחרים שנוגעים לתרומות.
עפר שלח: כרגיל נתחיל במבקר המדינה.
יוסי ביינהורן: תודה היושב ראש.
יוסי ביינהורן: נושא מערך התרומות לצה"ל הוא נושא שמעסיק את מבקר המדינה לא מעט גם בשנים שלפני הדוח הזה ואפילו אני כמבקר מערכת הביטחון ב-2005 עסקתי או המלצתי על האיחוד הזה שקרה יותר מאוחר.
יוסי ביינהורן: בינתיים היו גם ועדות שעסקו בזה ורק ב-2015 זה קרה בפועל.
יוסי ביינהורן: כמו שאמרנו קודם, הדוח הוא מ-2016 אבל הוא עסק בשנים 2015-2014.
יוסי ביינהורן: מאז היה שינוי ארגוני.
יוסי ביינהורן: ככל שאנחנו נגענו בזה פעם נוספת ב-2018, בסקר שעשינו, ראינו שם סימנים של שינוי מהדברים שאומר אבל אני ממש לא יכול למסור מה המצב היום.
אלעזר שטרן: סימנים של?
יוסי ביינהורן: של שינוי מבחינת הנושאים שעלו בדוח.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, שינוי ושיפור?
יוסי ביינהורן: שיפור, כן.
יוסי ביינהורן: שוב, לא המשכנו לעסוק בכך ולכן אני ממש לא יכול להעיד על כך.
יוסי ביינהורן: אני לא יכול לומר שאני יודע היום מה המצב.
יוסי ביינהורן: צה"ל הוא ארגון גדול.
יוסי ביינהורן: יש לו תקציב ענק והתרומות שנועדו, נועדו לרווחת החיילים.
יוסי ביינהורן: זאת ההגדרה וכך אנחנו הסתכלנו על זה כמבקר.
יוסי ביינהורן: התרומות באות מאנשים פרטיים בארץ ובחוץ לארץ, מעמותות, מארגונים ואני אומר שהכיוון הוא רווחת החיילים.
יוסי ביינהורן: פקודות צה"ל אומרות ש"חייל לא יבקש מתנה, תרומה או טובה ממוסדות שאינם צבאיים עבור יחידה צבאית כלשהי.
יוסי ביינהורן: חייל או חיילת לא יהיו בקשר ישיר עם תורם על רקע תרומתו".
יוסי ביינהורן: זה נושא ערכי שנבחן אצלנו, האם זה עמד במבחן המציאות, כן או לא.
יוסי ביינהורן: היו שני ארגונים, אני רוצה לומר מילה כי הדוח כן עוסק בשני הארגונים האלה עוד לפני שהם הוקמו ומצביע על לא מעט ליקויים שם, כולל תחרות על תרומות, כולל כמה מתוך התרומות הולך לתקורה ועוד, כי בסופו של דבר הכספים האלה צריכים להגיע לרווחת החיילים ולא למנגנון.
יוסי ביינהורן: כדי להתרשם.
יוסי ביינהורן: היקף התרומות בשנים 2014-2011 היה סדר גודל ממוצע של 190 מיליון שקלים וזה לא מעט.
עפר שלח: אתה מדבר על תרומות רק ממקורות שקליים או כולל?
עפר שלח: זה לא כולל IDF.
יוסי ביינהורן: לא.
יוסי ביינהורן: לא כולל IDF.
יוסי ביינהורן: זה כולל אבל זה שקלי.
עפר שלח: אבל זה סך כול התרומות.
יוסי ביינהורן: כן.
יוסי ביינהורן: סך כל התרומות.
עפר שלח: כולל ממקורות שאינם ישראלים.
יוסי ביינהורן: אם יותר מאוחר מישהו ירצה לתקן אותי, בסדר.
יוסי ביינהורן: כמו שאמרנו, ביולי 2015 הוקם הארגון המאוחד "יחד למען החייל" שבעצם הוא שני הארגונים שהיו, האגודה למען החייל ולבי.
יוסי ביינהורן: הרעיון היה, לפחות של ההמלצה של הגוף שהמליץ להקים את זה כך, שגוף אחד עוסק בגיוס תרומות והגוף השני במימוש שלהן ויש הרבה אופרציה סביב זה.
יוסי ביינהורן: אני לא אחזור על הנושאים העיקריים.
יוסי ביינהורן: דיברנו עליהם.
יוסי ביינהורן: אני ניגש ישר לדברים המרכזיים.
יוסי ביינהורן: אי קיום פקודות ונהלים בצה"ל בנושא תרומות.
יוסי ביינהורן: הוקמו פרויקטים שבעינינו הם היו בליבת הצורך של צה"ל להשקיע בהם תקציב ולא של התרומות.
יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי, מקרים רבים, בעיקר דרך המרשתת אבל לא רק, של גיוס עצמאי של קצינים וחיילים, של תרומות ליחידה שלהם.
יוסי ביינהורן: כל אלה דברים אולי טובים אבל הם גורמים כמובן לבעיות של שוויון.
עפר שלח: אני מניח שאני אומר כאן משהו שידוע למשתתפים אבל הכוונה בארגון מחדש לא הייתה רק לעשות את זה יותר יעיל אלא להפסיק את מה שקראו ה-שנור של צה"ל.
עפר שלח: גם הוצאו נהלים ופקודות מאוד ברורים שאוסרים.
עפר שלח: אני יכול להעיד שהבן שלי, כשהוא היה בשנים האלה בשירות בגדוד הסיור של חטיבת הצנחנים, הייתה כמעט תחרות, לא כמעט אלא תחרות, בין הצוותים מי משיג נעליים יותר טובות, נעלי הרים או דברים כאלה.
עפר שלח: יחידות באמת גייסו לצרכים מבצעיים מובהקים, אפודים קרמיים וכן הלאה, וחלק מהכוונה של הארגון מחדש הייתה להבהיר שצה"ל את הצרכים המבצעיים שלו מקיים בעצמו והתרומות אינן מיועדות לדברים האלה.
עפר שלח: אתה אומר שלמרות זאת, הדברים האלה קרו.
יוסי ביינהורן: גם בתקופת הדוח שלנו היו ארגונים שהפקודות אמרו שצריך לעבור דרכם, אמנם היו שניים אבל היה צריך לעבור דרכם, והיו פקודות – הקראתי אותן כאן – שאומרות שחיילים לא יכולים לפנות ישירות.
יוסי ביינהורן: למרות זאת הדברים קרו.
יוסי ביינהורן: אני מניח שאחרי הדוח שלנו – לא מניח אלא גם יודע – יצאו פקודות נוספות ואולי גם איזו צורה של בקרה ואכיפה, אבל את זה אני לא יודע לומר היום.
יוסי ביינהורן: אני מניח שאם יהיו נציגים מתאימים, הם יוכלו להציג את זה.
אלעזר שטרן: כשאתה מדבר על שני ארגונים ולא שלושה או אולי כבר יותר, הידידים של ה-IDF הוא בתוך האגודה למען החייל למרות שהוא נפרד?
אלעזר שטרן: איך אתה סופר אותו?
יוסי ביינהורן: הוא חלק מהבעיה ואנחנו גם צגנו שהיו כאן גם קשרים ישירים מול ה-IDF וגם זה היה צרוך לעבור לכאורה דרך הארגונים האלה.
אלעזר שטרן: אבל היום?
יוסי ביינהורן: היום אני לא מכיר.
עפר שלח: אנחנו נשמע.
עפר שלח: יהיו כאן נציגים.
יוסי ביינהורן: אני מדבר על תקופת הדוח.
יוסי ביינהורן: הבאנו כאן דוגמאות – לא נלאה אתכם – של חיל החינוך שמשתמש בכספים האלה לסדנאות של מיליונים ושוב, הם לא עברו דרך האגודה או לבי אלא עברו באופן ישיר, ההחלטות של חיל החינוך למה הוא שם את הכסף.
יוסי ביינהורן: הקשר - אני מגיע לקשר עם הידידים בארצות הברית - הוא תוך הפרת הפקודות.
יוסי ביינהורן: הפקודות אומרות שלא מקיימים קשר ישיר מולם.
עפר שלח: כשאתה אומר שקיימו קשר, זה כולל גיוס תרומות שלא עברו דרך הצינור הראשי.
יוסי ביינהורן: שלא עברו דרך הצינור.
יוסי ביינהורן: זה הרעיון.
חמד עמאר: זה הגיע ישירות ליחידות עצמן.
יוסי ביינהורן: בהמלצות כמובן אמרנו גם לסגן הרמטכ"ל וגם לרמטכ"ל שזה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת וצריך לשנות אותו, צריך להבהיר את הפקודות וצריך לייעד את התרומות למה שהן נועדו.
יוסי ביינהורן: כאן אני מגיע לנושאים הבאים ויש נושא שבעיני הוא מרכזי והוא בעצם – במילים אחרות - לאן הולך הכסף.
יוסי ביינהורן: האם זאת תוצאה של תוכנית, האם מסתכלים על זה בראייה רב שנתית כתוכנית, האם - גם כשיש כבר תוכנית רב שנתית – אין איזה פרויקטים מהצד שהולכים למקומות אחרים, האם יש אחידות או הסתכלות אחידה על כל היחידות והצרכים שלהן.
יוסי ביינהורן: אנחנו בדוח הזה זיהינו שלא היו בחינות כאלה, שהיו דברים שהם מעבר לתוכנית, היו דברים שבכלל לא נכנסו לתוכנית וחלק מהעניין – וזו הנקודה האחרונה – הוא שלצה"ל אין כל כך מערכות מידע כדי לעקוב ולראות ומי שמרכז את כל התמיכות של החיילים.
יוסי ביינהורן: אני אומר שהפגיעה היא שבעצם אין כאן שוויוניות.
יוסי ביינהורן: הדוגמאות מופיעות בדוח.
יוסי ביינהורן: יחידות מאוד מוכרות לנו שמקבלות יותר כי רוצים לתת להן יותר, למרות שלא בטוח שבפריפריה אין יחידות אחרות שנדרשות ליותר והן בשדה וצריכות מתקנים כאלה או אחרים שהם לרווחת החיילים.
יוסי ביינהורן: זאת תופעה שבעצם מעקרת את הרעיון המרכזי של התרומות האלה.
חמד עמאר: אם יחידה מצליחה לגייס תרומות באופן עצמאי, היא מחויבת לדווח או היא דיווחה?
יוסי ביינהורן: היא דיווחה לגוף הרשמי.
חמד עמאר: אף אחד לא עקב אחרי מה שכל יחידה מקבלת?
יוסי ביינהורן: כן, גם לא מעקב וגם הם לא דיווחו וקיבלו דברים ישירות.
חמד עמאר: הם קיבלו את התרומה ואף אחד לא ידע מי ומה.
עפר שלח: גם כשידעו, לא הייתה ממש אכיפה.
יוסי ביינהורן: אין איזו ראייה כוללת שעכשיו אומרת שהלכו לכאן תרומות, בפעם הבאה הדברים האלה צריכים ללכת למקום אחר.
חמד עמאר: יש תרומות אישיות שמישהו מחליט לתת ליחידה.
חמד עמאר: אני מכיר את זה אישית.
עפר שלח: יש נוהל שאוסר על זה.
חמד עמאר: הוא חייב לדווח?
חמד עמאר: אני יודע שהוא לא מדווח לאף אחד.
יוסי ביינהורן: הוא חייב מראש לדווח.
יוסי ביינהורן: לא אחר כך.
חמד עמאר: לא מדווחים.
יוראי להב-הרצנו: יש סנקציות סביב הדבר הזה?
יוראי להב-הרצנו: סנקציות של המערכת על היחידות.
יוסי ביינהורן: אנחנו לא מצאנו.
יוסי ביינהורן: אני עובר עכשיו לפרויקטים.
יוסי ביינהורן: יש פרויקטים גדולים שמבוצעים בכספים האלה.
יוסי ביינהורן: אנחנו צריכים לראות אותם כחלק מהפרויקטים.
יוסי ביינהורן: יש תוכנית רב שנתית של צה"ל ויש תוכנית של אכ"א שעוסק בזה.
יוסי ביינהורן: תכף נסת
יוסי ביינהורן: כל על זה בראייה כוללת.
יוסי ביינהורן: חלק מהמתקנים האלה או התשתיות האלה מוצאות לטובת רווח החייל וזה בסדר אבל אם הן באות ממקומות שלא יודעים שמשם הן הגיעו ועכשיו הן מחוץ לתוכנית, אז בעצם שוב נוצרת כאן אי שוויוניות ואין כאן תוכנית שהולכת על פי סדר העדיפויות.
יוסי ביינהורן: לכן אנחנו אמרנו שצריך שירכזו את התוכנית בתוכנית שנתית ורב-שנתית שהיא גם תקבע את סדר העדיפויות.
יוסי ביינהורן: השורה התחתונה.
יוסי ביינהורן: אנחנו התלבטנו כמו כל מבקר בשאלה העקרונית, האם באמת צה"ל הוא גוף כזה גדול עם תקציב מאוד גדול מהמדינה, האם הוא צריך בכלל ליהנות מזה.
יוסי ביינהורן: מצד שני עמדו הדברים האלה של רווחת החייל ושל הקשר של הציבור אל צה"ל.
יוסי ביינהורן: חשבנו שזה עדיין נכון אבל מצד שני אנחנו אומרים שהדברים האלה צריכים להיות בהסדרה כי אי הסדרה של הדבר הזה, גורם לחיילים לעבור על הפקודות, גורם לאי שוויוניות כמו שאמרתי, גורם לפרויקטים לא ללכת למקום הנכון.
יוסי ביינהורן: אני חושב שמה שאתה דן בו היום גם קשור לעניין הזה.
יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי, אני מצפה שנשמע היום מהגורמים שיהיו כאן שיש שינוי כי המצב שראינו אותו ב-2016 היה, במלים אחרות, בלתי נסבל.
עפר שלח: לפני שאנחנו נכנסים לדיון, יש מי מחברי הכנסת רוצה הערות פתיחה?
אלעזר שטרן: אני חושב כמובן שההחלטות הן החלטות מבורכות.
אלעזר שטרן: אפשר גם לומר אולי שינוי מרכזי אחד, שחלק מהבעיות שהיו, לפחות הוועד למען החייל, להבדיל מהקרן, גזרו את המשכורות שלהם מתוך זה ועכשיו זאת אחריות של מערכת הביטחון.
אלעזר שטרן: אני חושב שגם זו תרומה חשובה.
יוסי ביינהורן: אלה התקורות עליהן דיברתי.
אלעזר שטרן: אין את התקורות.
אלעזר שטרן: אני חושב שהשאלה שעלתה כאן, באמת מעניינת יכולת האכיפה, כפי שאמר קודם יושב ראש הוועדה.
אלעזר שטרן: אנחנו מכירים את זה ויודעים שיחידות השתתפו בפעילות מבצעית עם סוגים שונים של נעליים כתוצאה מתרומות שהשיגו.
אלעזר שטרן: זה מצב שלא יעלה על הדעת.
עפר שלח: יכולת אכיפה, לך אני צריך להגיד?
עפר שלח: אני זוכר דיון פעם בוועדת החוץ והביטחון, לפני כמה שנים, דיון שעסק בזה ואמרתי לראש אכ"א דאז שביום שהמ"פ הראשון יעוף כי הוא גייס נעליים לפלוגה שלו, מ"פ שני כבר לא יהיה.
עפר שלח: אם יש גוף שיש לו יכולת אכיפה, זה צה"ל.
עפר שלח: בואו נצלול לדברים.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את סגן-אלוף קרן וייס, ראש ענף תרומות.
קרן וייס: שלום, צוהריים טובים לכולם.
עפר שלח: רע"ן תרומות בקבלה או במתן?
עפר שלח: את עוסקת בצד של הגיוס או בצד של החלוקה או בשניהם?
קרן וייס: אני עוסקת בצד של חיילי החובה בצבא.
קרן וייס: אני אנסה להתייחס לכל הדברים שנאמרו כאן ולשפוך קצת אור על איך הדברים מתקיימים היום בתוך הצבא.
קרן וייס: בעקבות אותה ועדה בשנת 2011, הבדיקה שנעשתה ב-2015-2014 ודוח המבקר ב-2016 שאת ממצאיו סקר קודמי, קרו הרבה מאוד תהליכים כאשר אחד מהם הוא סיפור הגוף המאוחד של "יחד למען החייל", עם גוף תפעולי וגוף מגייס שתכף ירחיבו על כך הנציגים שבקיאים בדבר בהיבטים התפעוליים.
קרן וייס: מה שעשינו בתוך צה"ל זה שבשנת 2015 הוקם ענף תרומות בתוך הצבא, ענף שכפוף לראש אכ"א שבעצם בא להסדיר את כל הנהלים ואת כל סדר התנועה של התרומות הללו בתוך הצבא ובתוך כך גם המימוש שלהן.
קרן וייס: הוסדרו פקודות המטכ"ל בנושא, יצאו נהלים מאוד מאוד רחבים באשר למה מותר להשתמש בתרומות ולמה אסור, נקבע סדר עדיפות של הרמטכ"ל שמתוקף מדי שנה שהגדיר בצורה מאוד מאוד ברורה וחדה כי כלל התרומות המתקבלות עבור חיילי צה"ל ימומשו אך ורק לטובת רווחה ולא עבור מוצרי ליבה או אמצעי ליבה או שירותי ליבה שעליהם אמון צה"ל מתקציבו.
קרן וייס: בתוך כך מעשה הרבה מאוד סדר ושכל פנימה בתוך הצבא.
עפר שלח: האם הוא גם הגדיר או רענן את האיסור על מפקדי יחידות ברמה כלשהי לאסוף תרומות בעצמם?
קרן וייס: זה היה חלק מאוד עיקרי בהסדרה הזאת.
קרן וייס: להפסיק את גיוס התרומות ברשתות, במרשתת, להפסיק עם התרומות המיועדות ליחידות ספציפיות כי כמו שכולנו מכירים יש יחידות שמאוד נחמד – נקרא לזה כך במילים עדינות – לתרום להן.
קרן וייס: הוחלט על תוכנית שוויונית של חלוקת התרומות שיגיעו לכלל חיילי החובה בצבא ולאו דווקא אם אתה שמרת רק בחטיבה ספציפית וגם את זה הסדרנו, כולל סנקציות, כולל שיחות בירור וכולל במקרים מסוימים גם פעולות אכיפה אחרות.
קרן וייס: זאת אומרת, היום ענף התרומות שהוקם כבר בשנת 2015 הוא גוף שיש לו מספיק יכולת וזרוע בתוך הצבא לנטר את המקרים הללו וגם לתת עליהם את הדעת בזמן אמת תוך הפקת תחקירי למידה רוחביים שכולם יראו וידעו מה אסור ומה מותר.
עפר שלח: את יכולה לומר שבשנה-שנתיים האחרונות היו מקרים שהפרות כאלה נענשו?
קרן וייס: החל מאותו חייל חובה שמכוונות טובות מעלה פוסט ברשת החברתית וקורא לתרומה לטובת היחידה, חבריו, אותה תר"ש שהוא בוחר, גם שיח אתו שמבהיר את הנהלים והפקודות ומבהיר לו מה הן גבולות הגזרה וכלה במפקדים בכירים שעושים את זה.
קרן וייס: אני גם חייבת לומר שאנחנו רואים שהתופעה הזאת כמעט ולא קיימת.
קרן וייס: אני יכולה לספור מקרים בודדים בשנתיים האחרונות של מפקד שיצא לאיזשהו גיוס.
קרן וייס: זה כמעט ולא קורה לנו וכשאנחנו נפגשים עם התופעה הזאת, אנחנו גם יודעים לתת עליה את הדעת ובמלוא החומרה.
קרן וייס: זאת אומרת, זה לא רק סליחה של אסור אלא זה גם באמת סנקציות עבור יחידה, עבור אותו מפקד, ואני חושבת שזה חשוב.
קרן וייס: זה חלק מהיכולת שלנו לאכוף ולבקר את כל הנושא הזה ולהסדיר אותו פנים צה"לי, מה גם שיצרנו POC כאלה בכל יחידה, בכל פיקוד, שהוא ממונה על תרומות, שיש לו גם את היכולת להסתכל בנקודת מבט נוספת על היחידות שלו, שהוא נמצא פיזית, שהוא רואה את הדברים קורים בשטחו והוא מייצר לנו מנגנון בקרה נוסף.
אלעזר שטרן: מה זה ממונה על תרומות?
אלעזר שטרן: ממונה על תרומות, זה אומר שהוא מוודא שזה לא קורה, אפשרות אחת, ואפשרות שנייה היא שאתם שואלים אותו מה הם רוצים שתביאו להם ואתם מביאים, ואפשרות שלישית היא האם כאשר באות תרומות ליחידה, הם דואגים להעביר אותה אליכם כדי שאתם תחלקו אותה או תחזירו להם אותה אבל באופן מסודר.
קרן וייס: לפני שאני בוחרת את האפשרות הנכונה.
קרן וייס: היום לא מגיעות תרומות פיזית ליחידות.
קרן וייס: זה לא קורה.
קרן וייס: במקומות שזה קורה, יודעים גם אותם גורמי משע"ן וגם אותו ממונה על תרומות להרים דגל אדום ולומר קרה כאן משהו חריג, תעזרו לי לטפל בזה, באותו האירוע הזה שחריג.
קרן וייס: אבל זה באמת חריג ואם זה קורה, אנחנו עושים איזשהו טיפול נקודתי ומפיקים רוחבית את הלקחים.
קרן וייס: אותו ממונה על תרומות הוא כזה שבסוף אם מגיעה תרומה ליחידה, הוא יודע לקחת אותה מ"יחד למען החייל" דרך המרחבים ולהכניס את זה פנימה לאותה יחידה שאישרנו עבורה את התרומה.
קרן וייס: הוא יודע לממש את הדירקטיבות שלנו פנימה בתוך היחידות.
קרן וייס: הוא לא מגייס תרומות, הוא לא נמצא בקשר עם תורמים, אין כזה אירוע.
אלעזר שטרן: אם פונה תורם ליחידה, לממונה, למפקד, לא משנה למי, ואומר שהוא רוצה לתת משהו ליחידה הזאת.
אלעזר שטרן: האם יש מצב כזה שהוא אומר, בסדר, אנחנו נשמח אבל תעשה את זה דרך ענף תרומות או דרך הגוף המשותף?
אלעזר שטרן: או שאומרים לו תודה אבל אנחנו לא יכולים ושלום.
אלעזר שטרן: האם יש אפשרות שזה יחזור ליחידה בצורה מסודרת?
אלעזר שטרן: אם צריך למקד את השאלה, זאת השאלה.
קרן וייס: אם עכשיו פונה מישהו ואומר שהוא רוצה לתרום איקס.
קרן וייס: מפקד היחידה יאמר לו שהוא לא רשאי לקבל ממנו את התרומה, זה לא עובד בצורה הזאת, נא העבר את הבקשה שלך לתרום לחיילי צה"ל דרך אותם הגורמים המאושרים לכך.
קרן וייס: אל מול הצרכים הצבאיים שאנחנו שמים בתוך תוכנית סדורה שנתית עם הגדרת סדרי עדיפויות, אנחנו בעצם רואים איך אפשר לקחת את התרומה הזאת ולנתב אותה על פי הצרכים שענף תרומות מגדיר.
אלעזר שטרן: אם כן, התשובה לשאלה שלי היא שלילית?
אלעזר שטרן: אם בא מישהו ואומר שהוא רוצה לתת לשייטת 13, אין דבר כזה היום?
אלעזר שטרן: ששייטת 13 לא תקבל יותר מגדוד 605?
קרן וייס: אנחנו בעצם מנסים לייצר מצב שכולם יקבלו בצורה שהיא שוויונית.
אלעזר שטרן: לא מה מנסים.
אלעזר שטרן: אם יש תורם שאומר שאם הוא תורם, הוא תורם רק לשייטת 13.
אלעזר שטרן: האם יש מצב כזה שיאמרו לתורם שיעביר את התרומה דרך הגוף המשותף וזה יגיע לשייטת 13?
עפר שלח: ואם אתה לא מוכן לתנאים האלה, תודה רבה אבל לא.
קרן וייס: גם זה קרה לנו בעבר.
קרן וייס: אנשים שרצו לתרום משהו ספציפי ליחידה מסוימת שאנחנו לא ראינו שיש צורך בכך וידענו גם לומר במקרים מסוימים לא, עם כל הרגישות שיש בדבר.
קרן וייס: צריך להבין, אנחנו רוצים לשמר את אותם התורמים, אנחנו מבינים את הערך שיש לזה ולכן במידה ואנחנו מבינים שיש כן באמת צורך של אותה יחידה לאותה תרומה ואנחנו מבינים שיש כאן מצ'ינג שהוא טוב, אנחנו נאפשר את זה.
קרן וייס: במידה ולא, אנחנו גם נדע להגיד תודה אבל לא תודה.
קרן וייס: אנחנו נדע גם את זה לעשות ועשינו את זה.
יוסי ביינהורן: בזמנו, עת עשינו את הדוח, דיברנו על אפשרות של תוכנית וחלק מהתוכנית הייתה להראות נניח לתורמים פוטנציאליים את הפרויקטים שאתם מעוניינים שיתרמו להם כדי שיהיה להם מרחב הסתכלות על מה שהם רוצים לתרום.
יוסי ביינהורן: אם תורם לא מכיר את זה, הוא יפנה את זה למי שהוא מכיר ולא בהכרח למי שצריך.
קרן וייס: בצה"ל מדי שנה אנחנו מקיימים היערכות לתוכנית עבודה בתוכה תר"ש שמאושר על ידי סגן הרמטכ"ל ובתוכה אנחנו ממפים את כל הצרכים לרבות תוכניות של חיל החינוך, רווחה וכדומה.
קרן וייס: בעצם משקפים את כל התוכניות שאליהן אנחנו רוצים לייעד את כספי התרומות הללו.
קרן וייס: את זה אנחהו מעבירים ל"יחד למען החייל" עם מיפוי כלל הצרכים והם אלה שמקיימים את השיח עם התורמים - וחשוב לי להדגיש ולחדד את הנקודה הזאת – כי הם אלה שבעצם מציגים את אותם הצרכים ומגייסים לכך את התרומות ועל זה בטח תרחיב שרון ותאמר איך באמת הפעולה הזאת נעשית בסוף עם השיח מול התורמים.
קרן וייס: אנחנו ממפים את הצרכים, מאשרים את זה ברמה המטכ"לית ואת זה אנחנו מעלים להמשך התהליך של גיוס התרומות.
עפר שלח: בשעתו היה מקרה מפורסם, נדמה לי כשהרמטכ"ל הנוכחי היה מפקד חטיבת הצנחנים, של רס"פ שפנה, כמעט יצא במכתב פומבי, כדי לגייס תרומות לצורכי רווחה.
עפר שלח: אני לא מניח שצורכי הרווחה של החיילים שמשרתים בצה"ל קטנו עם השנים.
עפר שלח: אנחנו לא שומעים על מקרים כאלה.
עפר שלח: איזה כלים יש לכם לדעת שאנחנו לא שומעים כי זה לא מתקיים ולא כי, בסדר, כולם הבינו שאסור שזה יתפרסם?
קרן וייס: הערת פתיחה.
קרן וייס: אני חושבת שהיום בתוך הצבא אנחנו לא יודעים לשלוט ב-100 אחוזים על מה מתפרסם ומה לא, ואם חייל רוצה להעלות משהו, הוא כנראה יעלה ובשניות זה יפורסם.
קרן וייס: אני אומר לך מה אנחנו כן עושים.
קרן וייס: קודם כל, חשוב לומר שביולי 2020, דווקא מתוך השאלה שאתה שאלת עכשיו, אנחנו הבנו שצריך למזג בין ענף התרומות לבין ענף פרט בצה"ל, מה שנקרא מדיניות הת"ש והיום אני רע"ן הפרט והתרומות בצבא.
קרן וייס: מסתכלת על הפרט שלם 360, על כל חיילי החובה שלנו אל מול הצרכים הייחודיים שלהם, בטח באוכלוסיות המיוחדות, החיילים הבודדים, אלה שנזקקים לסיוע כלכלי, העולים החדשים.
קרן וייס: באמת, כלל האוכלוסיות האלה.
קרן וייס: אני יודעת להבטיח שהמעטפת שניתנת להם על ידי כספי צה"ל, לא כספי התרומות – אם זאת עכשיו מעטפת הפרט לחיילים הבודדים או אם זאת הזכאות הכלכלית החודשית לחיילים שהם זכאי תשמ"ש – ולכן כאן ברשת ההגנה הזו, בהגדרה שלי כצה"ל מה אני עושה כדי לתמוך את האוכלוסיות הללו, אני מאובטחת ב-100 אחוזים.
קרן וייס: אני ממש לא נשענת על כספי התרומות.
קרן וייס: כספי התרומות מיועדים אך ורק להשלמה של הדבר הזה, ליכולת שלי לתת את הקצת יותר גם באפיקים שהם אחרים, באפיקי הרווחה והרוח.
קרן וייס: דרך אגב, זאת גם תוכנית "ממדים ללימודים" שבדיוק פוגשת את הנקודות האלה, שמאפשרת את ההשכלה, שתוך שלוש שנים מהשירות אני בעצם מבטיחה שאותו חייל לוחם או זה שהוא מאוכלוסייה ייחודית, הוא ישלים תואר.
קרן וייס: אני לא מדברת על התועלת החברתית שיש כאן באירוע הזה אבל זו היכולת שלי לקחת גם את הבסיס שנשען כמובן על תקציבי הפרט ולייצר להם איזשהו חלק משלים מתוך הסתכלות באמת מלאה על החיילים הללו ולאפשר את כלל הכלים שאני יכולה לעשות תוך מיצוי המשאבים ולמקסם אותם כמה שאני יכולה כדי באמת לאפשר לחיילי החובה להשלים שירות משמעותי ואפילו בחלק מהמקרים גם איזושהי מוביליות וקצת להזיז אותם קדימה לפני שהם משתחררים מהצבא.
עפר שלח: נקב המבקר בסכום של 190 מיליון שקלים ולא היה ברור לנו אם זה הסכום הכולל, אם זה כולל את התרומות מחוץ לארץ וכן הלאה.
עפר שלח: את יכולה לתת לנו מספרים?
קרן וייס: לפי מה שהופיע בדוח, זה הסכום הכולל.
קרן וייס: אנחנו היום מדברים על סדרי גודל קצת אחרים שאני חושבת ששרון תוכל לנקוב בהם.
קרן וייס: דרך אגב, מספרים דומים אבל הם מנקזים לתוכם את סך כלל התרומות שמגיעות כולל התרומות מחוץ לארץ, כולל ה-FIDF שדיברתם עליהם.
קרן וייס: היום "יחד למען החייל" הם הגוף היחידי שמגייס את התרומות וכלל הגופים, לרבות ה-FIDF, מתנקזים לתוכו וההם גוף היחידי שצה"ל נמצא אתו בשיח וכך הוא מנקז את כל התחום.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את אלוף-משנה שרון הרמון, מנכ"לית "יחד למען החייל".
עפר שלח: אם את יכולה להתחיל ולתת לנו איזושהי תמונת-על מספרית של כמות התרומות, מגמות בתוך זה, האם אתם גם רואים שינוי בתקופה קצרה שאנחנו תחת משבר הקורונה, תחזיות שלכם קדימה וכן הלאה.
שרון הרמון: אני רוצה לומר כרקע שהדוח שדובר עליו קודם הוא הפתיח לארגון המחודש והמאוחד של קרן לבי והאגודה למען החייל שלמעשה כבר עובד כחמש שנים בצורה מתואמת אל מול צה"ל כל התקורות שלנו ממומנות על ידי משרד הביטחון.
שרון הרמון: דרך אגב, אם מדברים על תקורות, אנחנו מדברים על הקרן עצמה שממומנת על ידי משרד הביטחון וזה מהווה כשלושה אחוזים תקורות מסך הגיוס.
שרון הרמון: הגיוס המדובר הוא סדר גודל של שווי כסף 170 מיליון שקלים ועוד כ-40 מיליון שקלים שווי כסף, כלומר מוצרים.
שרון הרמון: אנחנו בגדול מדברים על 220-200 מיליון שקלים שמגויסים עבור חיילי צה"ל כאשר כפי שנאמר יש לנו ידידים בעולם כולו.
שרון הרמון: רוב הגיוס מגיע מחוץ לארץ ולא רק מה-FIDF אלא גם מאמריקה הלטינית, מקנדה ומעוד מדינות באירופה ואוסטרליה.
שרון הרמון: אני יכולה לומר שגדי אייזנקוט כרמטכ"ל, כפי שהוזכר, הוא הגה את התוכנית של "ממדים ללימודים" אבל הוא גם עשה סדר בעולם התרומות והגביל את היכולת לתרום אך ורק עבור דברים שהם לא דברים בסיסיים שהחייל נדרש להם.
שרון הרמון: הוא עשה את המהפך בזה שמצד אחד הוא הגדיל תקציבים בתוך הצבא למען החיילים ומה שבעבר היה מאוד מאוד נפוץ, שהלוחמים מקבלים כל מיני סווצ'רטים, נעליים, אפודים וכולי, כבר לא קורה.
שרון הרמון: הוא הגדיר לנו את סדרי העדיפויות ומה מבחינתו נכון שיבוא לידי ביטוי בכספי תורמים ובואו לא נשכח שיש כאן רצון של תורמים, גם בחוץ לארץ וגם בארץ, להיטיב עם צה"ל.
שרון הרמון: צה"ל צבא העם והחיילים נמצאים בקונצנזוס וארגון שהוא בקונצנזוס , גם בחוץ לארץ וגם בארץ, רוצים לחבק את חיילי צה"ל.
שרון הרמון: מה שנעשה לפני כחמש שנים עשה סדר.
שרון הרמון: אני יכולה לומר שהדברים שאנחנו עושים בכספי תרומות הם לא דברים שהם אוכל או לינה או נשק.
שרון הרמון: אנחנו מסייעים לחיילים הבודדים במגורים, אנחנו מסייעים לחיילים הבודדים שרוצים לבקר פעם בשירות את המשפחות שלהם בחוץ לארץ, אנחנו מסייעים מאוד למשפחות של החיילים הנזקקים בצה"ל – ויש לא מעט, בטח על רקע המשבר הכלכלי שפוקד אותנו במדינה מאז מארס – ואנחנו עוזרים להם גם בריהוט חדש מתרומת הקרן לידידות וגם מקווים שאנחנו מעניקים בתקופת הקורונה, בערך אחת לחודשיים, הרבה מאוד כסף, מיליוני שקלים, כדי לסייע למשפחות של החיילים שהמצב הכלכלי שלהם הידרדר והחיילים בצבא ולא יכולים לעבוד.
שרון הרמון: חיילים בודדים שנמצאים עכשיו לקראת שחרור, גם הם נמצאים במצוקה וגם להם אנחנו עוזרים.
שרון הרמון: אנחנו מקיימים הרבה מאוד פרויקטים חברתיים כדוגמת פרויקט אמץ לוחם.
עפר שלח: מי קובע את התעדוף של כל הדברים האלה?
שרון הרמון: התעדוף מגיע קודם כל מהרמטכ"ל שקבע וזה תוקף, שקודם כל אנחנו מסייעים לאוכלוסיות נזקקות, לחיילים הבודדים, לחיילים שזכאים למענקים כספיים כאלה ואחרים, שהמצב הכלכלי שלהם לא טוב.
שרון הרמון: האוכלוסייה השנייה אלה הם הלוחמים וכאן הרחבנו מאוד את כל מה שאנחנו עושים למען הלוחמים וזה בעיקר מגיע לקצה המבצעי במושג שהרמטכ"ל הקודם קבע אותו.
שרון הרמון: קצה מבצעי, זה אומר כל החיילים שנמצאים בגבולות, במוצבים, כל בסיסי ההדרכה של הלוחמים, כל החטיבות המרחביות – לשם אנחנו מייעדים את הכספים של התורמים.
שרון הרמון: שאלתם איך אנחנו יכולים לוודא שבאמת יש איזושהי הוגנות בחלוקת המשאב הזה.
שרון הרמון: אנחנו עושים תחקירים חציוניים ושנתיים ואנחנו מביאים לידי ביטוי על פי פיקודים, על פי אוכלוסיות, ומראים שבעצם המימוש של התרומות אכן מגיע לאותה אוכלוסייה.
שרון הרמון: חשוב לי לומר שאנחנו לא יכולים להחליט לאן התרומה הולכת.
שרון הרמון: צה"ל הוא הגורם היחיד במשרד הביטחון שיכול לומר לי לאן להפנות את התרומה.
שרון הרמון: אם דיברתם קודם על תורם שפונה ליחידה ועכשיו הוא החליט שהוא רוצה לתת לגדוד כזה או אחר, אי אפשר יהיה לעשות את זה מבלי לקבל את האישור של הצבא.
שרון הרמון: אנחנו יודעים לעשות את האיזונים בין היחידות ובדגש על היחידות הלוחמות על פי תוכנית סדורה וסדרי עדיפויות של צה"ל.
שרון הרמון: מצד שני אנחנו גם יודעים לעשות את הגמישות, לתת את הגמישות לאותו תורם שמה שמעניין אותו זה פרויקט כזה או אחר.
שרון הרמון: אבל זה חייב להיות בתוך התוכנית של צה"ל ותוך כדי הקפדה על שוויוניות כדי שלא חייל בנח"ל יקבל יותר או פחות מחייל בשריון.
שרון הרמון: אני רוצה לומר עוד דבר בהקשר הזה של "ממדים ללימודים".
עפר שלח: בדיוק אני רוצה לעבור לשם.
שרון הרמון: זאת תוכנית מאוד מאוד משמעותית ובוא נגיד שאני מסתכלת על תרומה כמתנה כי זו מתנה שניתנת ללא תמורה.
שרון הרמון: הרציונל של הרמטכ"ל הקודם גדי אייזנקוט היה ביחס לכל העבודה שנעשתה בעבר ועדיין, בהקשר של הוקרת הלוחמים, ובואו נזכור שהלוחמים בצה"ל שמהווים אחוז לא קטן, הם נמצאים שלוש שנים או קצת פחות משלוש שנים במצב שבו הם מוסרים את כל כולם לטובת ביטחון מדינת ישראל.
שרון הרמון: הם נמצאים יותר בשירות מאשר בבית.
שרון הרמון: הם לא מצליחים לייצר לעצמם עבודה תוך כדי שירות והם לא מצליחים לייצר לעצמם ניסיון מקצועי שאחרי השירות הם נחשפים לעבודות כאלה ואחרות כמו החבר'ה ב-8200.
שרון הרמון: נעשתה עבודה מאוד גדולה בצבא שכללה בתוכה גם את "ממדים ללימודים" כדי להוקיר את העשייה הזאת הלוחמים, שכפי שכולכם יודעים ומכירים לא מסיימים בחיים את השירות בריאים ושלמים.
שרון הרמון: אז כן, מי שעשה את זה בצורה כל כך מסורה, יקבל את המתנה הזאת שהיא מתנה כל כך ערכית ומשנה חיים כך שכשהוא יוצא לאזרחות, הוא יקבל מלגה שהסך שלה הוא בין 20,000 ל-27,000 שקלים לתואר, שזה שני שלישים משכר הלימוד והוא יוכל להתחיל את החיים שלו בצורה הרבה נכונה, לא רק עבורו אלא עבור המשק הישראלי.
עפר שלח: אין ויכוח בחדר על הערכיות של "ממדים ללימודים" ועל זה שמכל המטרות של תרומות, זאת בהחלט אחת הראויות.