GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: אני שואל אותך במלים פשוטות, מה הסטטוס של התוכנית?
עפר שלח: היו פרסומים שאין כסף, גם לא לכיסוי שנת הלימודים שהסתיימה עכשיו ובוודאי לא לפתוח, בידיעה שמספר הלוחמים שזכאים לזה עולה משנה לשנה כי זאת תוכנית שהיא בהתחלה שלה.
שרון הרמון: אנחנו שלוש שנים בתוך התוכנית.
שרון הרמון: יש לנו כבר למעלה מ-6,000 מלגאים ואנחנו חילקנו בסך הכול 9,000 מלגות.
שרון הרמון: סדר גודל של למעלה מ-57 מיליון שקלים.
שרון הרמון: כל הכסף הזה שניתן עד היום למלגות הסטודנטים, הוא כסף של תורמים, חצי מה-IFDF וחצי מ"יחד למען החייל", תורמים שלנו.
שרון הרמון: הכוונה הייתה, עת יצאו לדרך וחתמו על התוכנית, שגם קרן רוטשילד וגם מפעל הפיס יהיו שותפים באישור משרד האוצר לתוכנית הזאת כי אי אפשר להפיל את כל התוכנית הזאת על כתפי הפילנתרופיה.
שרון הרמון: עד עכשיו היה אפשר אבל החל משנה הבאה, כלומר, אוקטובר תשפ"א, אוקטובר 2020, מספר הסטודנטים יעלה לכ-8,500 לומדים וכדי לממן את המלגה הזו אנחנו נידרש לכ-50 מיליון שקלים רק עבור השנה הזו.
שרון הרמון: השנה הבאה, אוקטובר 2021 – הצפי הוא ל-64 מיליון שקלים.
אלעזר שטרן: אבל יש צפי לתרומות כמו שהיה עד עכשיו?
אלעזר שטרן: אם אני עושה מתמטיקה נכונה, 56 מיליון שקלים לחלק לשלוש שנים, זה 19018 מיליון שקלים.
אלעזר שטרן: כל זה היה מכספי תרומות.
אלעזר שטרן: אני מבין שהמספרים שאת אומרת עכשיו שתצטרכו לשנה בין 50 ל-60 מיליון, זה אומר שהצרכים הם לא חסרים של בין 6,000 ל-8,000 אלא זה פי שתיים או יותר.
אלעזר שטרן: הדבר השני, האם חצי מזה עדיין אתם חושבים שיהיה לכם מתרומות וצריך את החצי להביא מכספי ממשלה?
שרון הרמון: מה שאמרת, המשפט האחרון שלך הוא נכון.
שרון הרמון: אנחנו צופים יחד עם ה-FIDF שאנחנו נוכל לעמוד בסכום של בין 24 ל-30 מיליון שקלים שאותם אנחנו נוכל לגייס מתורמים.
שרון הרמון: את היתרה אנחנו חושבים שנכון יהיה – ואני יודעת שזה עולה לדיון ביום ראשון – לקבל, לפחות לשלוש השנים הקרובות, מקרן רוטשילד וממפעל הפיס.
שרון הרמון: אני מכירה את הצעת החוק שאתה הגשת והלוואי וזה יקרה.
שרון הרמון: הלוואי וזה יקרה והמדינה תממן לחיילים את המלגה הבסיסית הזאת וזה לא יישען על כתפי הפילנתרופיה בארץ ובעולם.
עפר שלח: כשאת אומרת הלוואי שזה יקרה, זאת אומרת שנכון לדקה הזאת שאנחנו מדברים, זה לא מסודר.
שרון הרמון: אני אומרת שאנחנו מחכים לאישור הרשמי - ואני יודעת שזה הולך לקראת אישור רשמי – שבעצם יסדיר את התשלום עבור שנה הקרובה ולגבי השנה הבאה, אני מדברת על אוקטובר 2021 ו-2022, צריך להסדיר את זה.
שרון הרמון: כן.
עפר שלח: כשאת אומרת השנה הקרובה, האם זה כולל גם כיסוי לפחות לחלק מהאנשים של לימוד בשנת 2020-2019?
עפר שלח: או שזה כדי לכסות את 2021-2020?
שרון הרמון: כשאנחנו מדברים על 2020, אנחנו מדברים על כל הסטודנטים.
שרון הרמון: חלקם, בערך חצי, שממשיכים את התואר משנים קודמות ועל סטודנטים חדשים שיצטרפו.
עפר שלח: לא ניסחתי את השאלה טוב.
עפר שלח: האם סטודנט שלמד במסגרת "ממדים ללימודים" או זכאי לקבל מ"ממדים ללימודים", בשנת הלימודים 2020-2019, זאת אומרת שמסיים עכשיו את השנה, כל הסטודנטים האלה קיבלו את המלגות שלהם לפי הזכאות שלהם.
עפר שלח: זאת אומרת, זה רק בהסתכלות קדימה.
שרון הרמון: נכון.
עפר שלח: אני מתעכב על המספרים שוב ואני אנסח אחרת את מה ששאל קודם חבר הכנסת שטרן.
עפר שלח: לקחתי את המספר שנתת, 8,500, עשיתי ממוצע של בערך 9,000 לשנה – את אמרת בין 20 ל-27.
עפר שלח: לקחתי 27 וזה 9,000 בשנה.
עפר שלח: זה יוצא 76 מיליון שקלים.
שרון הרמון: כן, אבל זה לא מדויק.
שרון הרמון: המלגה שלנו היא קצת פחות מ-7,000 שקלים לשנה.
שרון הרמון: לשלוש שנים תואר, זה יוצא כ-20,000 שקלים.
שרון הרמון: 27,000 שקלים, התייחסתי למי לומד משפטים ורפואה, שהם מקבלים גם שנה רביעית.
עפר שלח: הידיעה שפורסמה כביכול על 70 מיליון שקלים כאלה ואחרים שמוקצים לדבר הזה, מהי?
עפר שלח: את אומרת שכרגע מה שאת יודעת שיש בכיס בוודאות זה את בין 24 ל-30 שאתם מסוגלים לגייס.
עפר שלח: את יודעת מה יהיה?
שרון הרמון: זו החלטה שהתקבלה על ידי משרד האוצר למימוש כספים בקרן רוטשילד לטובת המלגות האלה ובמשרד הביטחון, המנכ"ל מטפל בזה מול משרד האוצר וזה אמור להגיע להחלטת ממשלה ביום ראשון.
עפר שלח: בהמשך נשמע את משרד האוצר.
יוראי להב-הרצנו: שאלה לשרון.
יוראי להב-הרצנו: תודה על הדברים.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול אותך לגבי הרישום לשנה הנוכחית.
יוראי להב-הרצנו: בדרך כלל הרישום, ממה שאני מבין מהמועמדים, אמור להיסגר בתחילת יולי בעוד שלהבנתי הרישום לתוכנית לשנה הנוכחית עדיין לא נפתח.
יוראי להב-הרצנו: השאלה היא מתי הצפי שלכם לפתוח את הרישום כי אנשים אמורים בהתאם ללוח הזמנים של האוניברסיטאות ומוסדות ההשכלה להירשם וכבר להתחיל לשלם מקדמות.
שרון הרמון: הרישום נפתח ב-1 בספטמבר על ידי האגף והקרן לחיילים משוחררים שהם אלו שעומדים בקשר עם המלגאים ומאשרים להם את המלגה בפועל.
יוראי להב-הרצנו: אתם תוציאו הודעה רשמית לפני כן?
יוראי להב-הרצנו: ב-1 בספטמבר כבר נסגר הרישום למוסדות לימוד ואנשים שירצון להירשם דרך התוכנית, לא יוכלו לעשות זאת.
שרון הרמון: לדעתי כבר יצאה הודעה כזו באתר של הקרן לחיילים משוחררים.
שרון הרמון: הם גם נמצאים אתנו כאן ב-זום ואפשר לשאול אותם.
אלעזר שטרן: מה זאת החלטת הממשלה עליה את מדברת?
אלעזר שטרן: על מה הממשלה צריכה להחליט בקרן רוטשילד ומפעל הפיס?
עפר שלח: יהיה לנו את משרד האוצר ונשמע את זה מהם באופן מסודר.
עפר שלח: לפני שאנחנו עוברים לנציגים, גם של משרד הביטחון וגם של משרד האוצר, אני רוצה להעלות את חנה בית הלחמי, ארגון חמ"ל הורים לחיילות וחיילים.
עפר שלח: חנה, האם המצב כמו שתיארה אותו שרון הרמון הוא גם המצב שאתם רואים?
חנה בית הלחמי: זה גם המצב שאנחנו רואים.
חנה בית הלחמי: כשהתחילו כל הדיבורים על ביטול התוכנית, חלק מהחיילים היו על סף קריסה.
חנה בית הלחמי: אני אציג אותנו.
חנה בית הלחמי: אנחנו קבוצה של כ-30,000 הורים לחיילים ואנחנו שלוש מנהלות שעובדות בשיתוף פעולה עם הצבא על סוגיות פרט.
חנה בית הלחמי: אנחנו לא עוסקות בנושאים צבאיים.
חנה בית הלחמי: התחלנו לבל מבול של תגובות בעניין הזה.
חנה בית הלחמי: יש חיילים שכבר נרשמו, יש חיילים שהתחייבו ללימודים ולא לשנה הקרובה כשנפתרה הבעיה והשנה הקרובה תכוסה אלא התחייבו ללימודים לשלוש או לארבע שנים.
חנה בית הלחמי: דבר נוסף שאנחנו זיהינו הוא משבר האמון העמוק שזה יצר אצל ההורים.
חנה בית הלחמי: החיילים שלנו נותנים את המיטב למדינה וכל המשפטים האלה שאנחנו מכירים ואנחנו כולנו עומדים מאחוריהם, והובטח להם משהו והמשהו הזה לא מקוים, שלא לדבר על כך שגם בערכי המערכת, לא לקיים הבטחה זה סוג של כשל פיקודי.
חנה בית הלחמי: כלומר, אנחנו רואות בסכנה הזאת שהתוכנית הזאת נמצאת בה, אנחנו רואות בעיה שהיא הרבה יותר גדולה מאשר רק המימון עצמו.
חנה בית הלחמי: זה מייצר השלכות שהן השלכות ארוכות טווח שהן גם במובן הערכי, גם במובן של אמון החיילים במערכת.
חנה בית הלחמי: שמענו קולות של תסכול עמוק של החיילים.
חנה בית הלחמי: אנחנו יכולות להעיד שיש חיילים שבאמת מחזיקים בשיניים את השירות הקרבי שלהם כדי להיות זכאים.
חנה בית הלחמי: יש הרבה מאוד חיילים בודדים שאנחנו בקשר עם ההורים שלהם וכולי וכולי.
חנה בית הלחמי: אני חושבת שבמיוחד בעידן הזה שהצבא הוא אחד המקומות האחרונים שעדיין נמצא בקונצנזוס מבחינת אמון הציבור, אנחנו רואות גם בזה סוג של סכנה.
עפר שלח: תודה בשל הזה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את אופקר לוצקי.
עפר שלח: תגיד מי אתה, מה אתה, כמה זמן אתה משוחרר והיכן שירת.
אופק לוצקי: אני חייל משוחרר מיחידה מיוחדת.
אופק לוצקי: אני לא אתן את שם היחידה.
אופק לוצקי: השתחררתי לפני שנה, ב-2019, אחרי כמה חודשי קבע והשנה אני מתחיל ללמוד באוניברסיטת בן גוריון בבאר שבע, לימודי הנדסה.
אופק לוצקי: כלומר, ארבע שנים שאני זכאי למלגה.
אופק לוצקי: ציינתי כאן כמה נקודות שאני אשמח לעבור עליהן.
אופק לוצקי: האמת היא שכבר עברו על חלקן.
אופק לוצקי: אני מקווה שאני אצליח להסביר את האוכלוסייה שעומדת מאחורי כמוני וכמו עוד הרבה אחרים יכולנו ללכת גם לתפקידים כלליים, למודיעין, ליחידות אחרות, להשתלב אחר כך בתפקידי היי-טק אבל בסופו של דבר בחרנו להיות לוחמים ולא להשתמט מהמערכת ואנחנו יודעים מה החשיבות שלל זה במדינה.
אופק לוצקי: דווקא בימים כאלה שהמדינה מחלקת תקציבים וכספים לכל אזרח, לעצמאים, לאוכלוסיות מוחלשות, על אחת מה וכמה אני חושב שמגיע לנו הלוחמים.
אופק לוצקי: אם לא, כנראה שיש כאן איזושהי תקלה, במיוחד שאנחנו כבר כמה חודשים מחכים לתשובה כדי לדעת מה קורה עם המלגה הזאת.
עפר שלח: אתה יכול קודם כל לספר לנו מה קורה לך אל מול המלגה הזאת.
עפר שלח: למי פנית, מה שמעת וכל הלאה.
אופק לוצקי: בסדר.
אופק לוצקי: אני התחלתי בזה ששלחתי מייל לאגודה שאחראית על המלגות, לאגף הקרן לחיילים משוחררים.
אופק לוצקי: כשהם פנו אלי הם אמרו לי שעוד לא נפתחה המלגה אבל היא תפתח בהמשך.
אופק לוצקי: חיכיתי.
אופק לוצקי: לאחר מכן שלחתי עוד מייל ואמרו לי שכרגע זה עוד לא נפתח וזה ייפתח בהמשך.
אופק לוצקי: גם חברים שלי ניסו ואמרו לנו שעכשיו יש שיקולים לבדוק מה קורה עם המלגה הזאת.
אופק לוצקי: אז התחילה חתימה על עצומה כי אנחנו צריכים את המלגה הזאת, אנחנו חיילים משוחררים ורוצים לבטל אותה.
אופק לוצקי: אני כבר שילמתי את המקדמה ללימודים.
אופק לוצקי: אני מתכנן ללמוד ארבע שנים.
אופק לוצקי: יש לי עוד מספר חברים שכבר נרשמו ללימודים ושילמו את המקדמה והבטיחו לנו מראש, עוד בתחילת השירות, שזה מה שאנחנו הולכים לקבל.
אופק לוצקי: המלגה הזאת היא לא סתם עוד מלגה.
אופק לוצקי: היא מלגה שמעלה מוטיבציה לאוכלוסיות מוחלשות, ללוחמים, לחיילים בודדים להתגייס לצבא.
אופק לוצקי: כמו שאתם רואים, כל שנה הגיוס לקרבי יורד כשמוצעות אלטרנטיבות של 8200 עם משכורת של היי-טק לאחר מכן באזרחות.
אופק לוצקי: לא רק זה אלא אני אוסיף שבעצם המלגה הזאת מספקת שנת עבודה לחייל משוחרר כמוני באזרחות.
אופק לוצקי: השנה הזאת שאני אלמד קודם, זה אומר שנה שאני אצא יותר מוקדם לאזרחות וזאת שנה שאני אספק למדינה הרבה יותר כסף מאשר המלגה הזאת תספק.
אופק לוצקי: יוצא שאנחנו גם עוצרים את שוק העבודה וגם עוצרים את האפשרות לתעסוקה לחייליםש לא קיבלו הכשרה בצבא לעבודה לאחר השירות.
עפר שלח: האם עד עכשיו קיבלת איזושהי ידיעה ודאית או איזשהו צפי מתי הדבר הזה אכן יתקיים?
אופק לוצקי: לא.
אופק לוצקי: מה שקרה זה שפרסמו שכביכול ב-1 בספטמבר המלגה תחזור ויהיה אפשר להירשם אליה.
אופק לוצקי: לפי מה שהבנתי התנאים לא נכונים ואנחנו עוד לא יודעים מה בדיוק קורה עם זה.
אופק לוצקי: יצא שאנחנו נפלנו בין הכיסאות.
אופק לוצקי: המדינה הבטיחה משהו.
אופק לוצקי: אנחנו לא מאשימים את המדינה אבל בסופו של דבר הכספים הם כספי תרומות ואנחנו רוצים לשמור על אמון בין הלוחמים שמתגייסים כל שנה ושנה וכל שנה יצאו עוד לוחמים לאזרחות ויצטרכו את המלגה הזאת שהובטחה להם ולתמוך אחד בשני, אנחנו במדינה והמדינה בנו.
עפר שלח: שיהיה בהצלחה בלימודים.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את ראש אגף חיילים משוחררים, ענבל פז, בבקשה.
ענבל פז: אני רוצה לומר כמה דברים חשובים.
ענבל פז: אני אחדד כמה דברים.
ענבל פז: מדובר בתוכנית משותפת של צה"ל ומשרד הביטחון ו"ביחד למען החייל".
ענבל פז: מי שעומד בפרונט זה אגף חיילים משוחררים כי אנחנו מדברים על חיילים משוחררים.
ענבל פז: מדובר בלוחמי חוד משוחררים ובאוכלוסיות ייחודיות כמו בודדים.
ענבל פז: אין לי אלא להצטרף בפה מלא למה שאמרה חנה בית הלחמי ולמה שדיווח אופק.
ענבל פז: אנחנו, משרד הביטחון וצה"ל, רואים חשיבות מכרעת לפתוח את ה-ש.פ.
ענבל פז: בשנת הלימודים הנוכחית.
ענבל פז: אני שמחה לומר, ואני אתחיל מהסוף, שאחרי פעילות נמרצת של מנכ"ל משרד הביטחון הנכנס מר אמיר אשל, בשיתוף של צה"ל, קרן רוטשילד הסכימה להעמיד 70 מיליון שקלים לשלושת השנים הקרובות.
ענבל פז: נתוני האמת הם שתוכנית יציבה בתשפ"ב – זאת אומרת, משנת תשפ"ב ואילך – אנחנו נדבר על בסביבות 11,000 לומדים בעלות של כ-64 מיליון שקלים.
ענבל פז: אלה נתונים שאנחנו בדקנו ואנחנו מאחורי המספרים האלה.
ענבל פז: הנושא עומד ממש בימים אלה, לאחר שקרן רוטשילד, כפי שראיתם גם בפרסומים, החליטה להצטרף ל"יחד למען החייל" ו-FIDF.
ענבל פז: הנושא עומד לקראת אישור של סגן הממונה על התקציבים באוצר ואני מקווה שהוא יאושר ויעלה לאישור הממשלה בשבוע הקרוב.
עפר שלח: אנחנו תכף נשמע מהאוצר כי בשיחות מוקדמות אני לא בטוח שעד כדי כך יציב.
עפר שלח: אני אומר לך כבר שלפי הנתונים שיש לנו, אם את לוקחת 70 מיליון לשלוש שנים, זה 23 מיליון לשנה, סדר גודל, ואם "יחד למען החייל" יכולים להביא בין 24 ל-30 מיליון, במקרה הטוב אנחנו עדיין קצרים ב-10 מיליון ובמקרה הגרוע ביותר מיליונים.
ענבל פז: 70 מיליון שקלים מכסים את תשפ"א.
ענבל פז: רק קרן רוטשילד יכולה לכסות יחד עם "יחד למען החייל" ו-IFDF.
ענבל פז: עלות תשפ"א היא 50 מיליון.
עפר שלח: מ-2021, כמו שאת אומרת, תשפ"ב, זה 64 מיליון פחות בין 24 ל-30 מיליון.
עפר שלח: זאת אומרת, זה בין 35 ל-40 מיליון שאנחנו נצטרך ממקור אחר.
עפר שלח: קרן רוטשילד לצורך העניין מכסה בין חצי לשני שליש של הסכום.
ענבל פז: לא.
ענבל פז: לפי הנתונים שלנו קרן רוטשילד מעמידה 70 מיליון שקלים לשלוש שנים.
עפר שלח: לשנה או לשלוש שנים?
ענבל פז: כן.
ענבל פז: כששרון מרימה יד, אני מסתכלת במכתב של קרן רוטשילד.
ענבל פז: 70 מיליון שקלים לקרן לחיילים משוחררים לשם מימון מלגות לחיילים משוחררים.
עפר שלח: זה 70 מיליון לשנה או 70 מיליון שמחולקים על פני שלוש שנים?
ענבל פז: אני הבנתי שזה 70 מיליון בשנה.
ענבל פז: מה שאני קוראת עכשיו.
עפר שלח: אם זה 70 מיליון לשנה, אנחנו ניקח את העודף.
ענבל פז: נמצאת אתי על הקו שרון מ"יחד למען החייל".
שרון הרמון: אנחנו מדברים על 70 מיליון שקלים של קרן רוטשילד שיהיו פרוסים על פני שלוש שנים.
עפר שלח: אז זה 23 מיליון לשנה.
שרון הרמון: זה 26 מיליון שקלים לתשפ"א ועוד 20 מיליון שקלים לשנתיים שלאחר מכן.
עפר שלח: אנחנו עדיין קצרים באזור ה-20-15 מיליון שקלים בשנה.
שרון הרמון: זה עוד תהליך שאנחנו צריכים לעשות כפי שעשינו מול קרן רוטשילד בחודשיים האחרונים.
שרון הרמון: אנחנו צריכים לעשות מול מפעל הפיס כי גם למפעל הפיס יש התחייבות להשלים את התקציב הזה.
עפר שלח: ענבל, אני מניח שנחזור אליך בהמשך.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את משרד האוצר.
נטע בר זיו: אני רפרנטית ביטחון במשרד האוצר.
נטע בר זיו: אני אומר שמשרד הביטחון החליט לצאת לתוכנית הזאת ביוזמתו סביב שנת 2015 כאשר לא היה לו מקור חיצוני ממשרד האוצר.
נטע בר זיו: מלכתחילה התוכנית התבססה על כספי תרומות ובשלב הזה משרד הביטחון באמת עשה את ההערכות שלו לגבי מספר הזכאים, כספי התרומות שיגיעו והרציפות שלהן משנה לשנה.
נטע בר זיו: לגבי מה שנאמר עכשיו על התרומה מקרן קיסריה.
נטע בר זיו: אני אומר שאנחנו עדיין לא יודעים היכן זה עומד וזה נמצא עדיין בשיח מקצועי בתוך האוצר.
עפר שלח: לכם יש איזה סוג של הסדר, למדינה, לא לכם, עם קרן קיסריה שהוא נוגע לדברים אחרים.
עפר שלח: הייעוד של הכסף הזה לטובת "ממדים ללימודים" או לכל דבר אחר, מי קובע אותו?
נטע בר זיו: אני שוב אומרת שזה איזשהו הסכם גדול של קרן קיסריה מול כל מיני גורמים שהמדינה מעוניינת להעביר להם כסף ו"ממדים ללימודים" הוא חלק מההסכם הזה אבל כאמור זה נמצא בשיח מקצועי באוצר ואנחנו עדיין לא יודעים לומר.
עפר שלח: משרד האוצר הוא זה שבסופו של דבר יקבע לאן הכסף הזה הולך?
עפר שלח: זה מה שאת אומרת לי?
נטע בר זיו: משרד האוצר בשיתוף עם קרן קיסריה.
עפר שלח: זאת אומרת שעצם הייעוד שאנחנו שומעים עליו, 70 מיליון שקלים לשלוש שנים, הוא כרגע בכלל בסימן שאלה.
עפר שלח: יכול להיות שמשרד האוצר יחליט שזה צריך ללכת למקום אחר.
נטע בר זיו: הוא לא בסימן שאלה.
נטע בר זיו: בהחלט יש מגעים מול קרן קיסריה ומול משרד האוצר אבל מדובר בשיח מקצועי, מדובר בהסכם יותר רחב.
נטע בר זיו: אני חייבת לומר שאני לא חלק מהצוות באוצר שמסביר את הסיכום מול הקרן ולכן אני לא יודעת לומר היכן זה עומד ואיפה עומדת חלוקת הכספים ואם וכאשר היא תבוא להחלטת ממשלה.
נטע בר זיו: אני אשמח לברר את הסוגיה ולחזור לוועדה.
עפר שלח: את מכירה את האמירה שנאמרה לנו שאמורה להיות איזושהי החלטת ממשלה ביום ראשון?
נטע בר זיו: אני לא מכירה את לוח הזמנים.
נטע בר זיו: כמובן שככל שיעברו כספים, תידרש החלטת ממשלה.
נטע בר זיו: כאמור, אני לא מכירה את לוח הזמנים.
נטע בר זיו: אני יודעת שזה כן נמצא בתוך שיח מקצועי באוצר ובהחלט לא מוזנח.
אלעזר שטרן: אני הבנתי אחרת.
אלעזר שטרן: אני אומר לך מה עכשיו אני מבין ממך.
אלעזר שטרן: הכספים של קרן קיסריה הם לא אוטונומיים לחלק אותם, שיש כל מיני מנופים או יחסים אתם שאתם שותפים להחלטה.
נטע בר זיו: אני לא רוצה להיכנס לקרן קיסריה.
אלעזר שטרן: נלך קצת הלאה למרות שבסוף את באת לדיון על נושא מסוים.
אלעזר שטרן: אי אפשר לא להיכנס לזה.
אלעזר שטרן: אני רוצה לחדד את זה ברשותך.
אלעזר שטרן: אני חושב שהאמירה הזאת, ממה שאני מבין ממך, בניגוד למה שהבנתי קודם, אני בכלל לא הבנתי למה זה צריך החלטת ממשלה אבל יכול להיות שיש דברים והיחסים של מדינת ישראל עם קרן קיסריה מונחים שם.
אלעזר שטרן: מה שאני כן מבין עכשיו זה שאת עוד אומרת לי שעוד צריך לעשות עבודה באגף התקציבים ושעוד ממש לא בטוח שביום ראשון זה יבוא לאישור הממשלה כי עוד לא נעשתה העבודה באגף התקציבים.
נטע בר זיו: אני שוב אומר כמו שאמרתי.
נטע בר זיו: הנושא עדיין נמצא בשיח מקצועי.
נטע בר זיו: אני לא יכולה לערוב ללוח זמנים כזה או אחר.
נטע בר זיו: אני אשמח לחזור לוועדה לגבי לוח זמנים כזה או אחר כשהוא יהיה.
עפר שלח: ברור לכם שבינתיים אנשים נרשמים לאוניברסיטה ולא יודעים אם יש להם כסף בשביל זה או לא.
נטע בר זיו: בהקשר הזה אני שוב אחזור ואומר שמשרד הביטחון החליט לצאת לתוכנית הזאת מיוזמתו בשנת 2015.
נטע בר זיו: הוא הסתמך על כספי תרומות שיגיעו גם בשנת 2019 ו-2020.
נטע בר זיו: לכן משרד הביטחון מוזמן לממן את הפער הזה מתקציבו.
אלעזר שטרן: אבל משרד הביטחון נסמך גם על קרן קיסריה.
עפר שלח: נדמה לי שהגענו ללב הבעיה.
עפר שלח: אתם אומרים למשרד הביטחון שאתם עשיתם תוכנית, אתם התחייבתם ללוחמים, אנא הכניסו את היד לכיס ותכסו את זה, ואם אכן זה יבוא מקרן קיסריה, כן או לא, זה אנחנו נחליט.
נטע בר זיו: פספסתי.
נטע בר זיו: האיכות של הסאונד היא לא כל כך טובה, אבל אני אומר שבאמת הרישא של המשפט שלך נכונה.
נטע בר זיו: לגבי קרן קיסריה, שוב, זה נמצא בשיח מקצועי.
נטע בר זיו: אני לא מכירה את לוח הזמנים המדויק אבל זה בשיח מקצועי במשרד האוצר.
חמד עמאר: השיח הוא בין האוצר לקרן קיסריה או בין קרן קיסריה לצה"ל?
עפר שלח: בין האוצר לקרן.
נטע בר זיו: זה נמצא בשיח מקצועי באוצר.
עפר שלח: משרד האוצר, שיש לו היום הרבה מאוד צרכים והרבה מאוד דברים חשובים, לאו דווקא מחויב להעביר את הכסף הזה ל"ממדים ללימודים".
עפר שלח: זה מביא אותנו לדורון בראון, פרוייקטור תוכנית "ממדים ללימודים", משרד הביטחון.
עפר שלח: נמצא אתנו?
דורון בראון: נמצא.
עפר שלח: תאיר את עינינו אתה.
עפר שלח: אנחנו רואים עכשיו תמונה, אחרי שחיברנו את כל הקצוות כפי שהשכל שלנו כחברי כנסת - שזה לא הלהיט הכי גדול אבל עדיין אנחנו מסוגלים לחבר דברים – מאפשר.
אלעזר שטרן: דבר בשם עצמך.
עפר שלח: אני מדבר בשם עצמי.
עפר שלח: זה אומר שאין יציבות לתוכנית לא לשנה הקרובה ולא אחריה.
דורון בראון: אני לא אדבר אחרת מכפי שדיברו קודמיי.
דורון בראון: אני עובד באגף חיילים משוחררים כיועץ.
דורון בראון: ענבל אמרה את הדברים וגם שרון.
דורון בראון: יש מאמצים גדולים מאוד לגייס את הכספים.
דורון בראון: כפי שנאמר, אנחנו כבר פרסמנו שהתוכנית ב-1 בספטמבר הקרוב נפתחת להרשמה.
דורון בראון: זה פורסם באתר וזה מה שאמור לקרות.
דורון בראון: אני כולי תקווה שכל הדיונים למיניהם שצריכים להתבצע ייפתרו והדברים יקבלו את הפתרון לאורך זמן.
דורון בראון: כמי שעוסק בתוכנית כבר שלוש שנים, אני מסכים לגמרי שהחיילים המשוחררים מאוד זקוקים לה, מאוד מעריכים אותה ומאוד מרוצים ממנה.
דורון בראון: אני לא חושב שיש כאן מישהו שחולק על העניין הזה.
עפר שלח: כשאתה אומר לי כחייל משוחרר, או לאופק שדיבר קודם, שב-1 בספטמבר זה נפתח להרשמה, אתה לא אומר לי שזה נפתח להרשמה אם אכן יהיה כסף.
עפר שלח: ב-1 בספטמבר יגיעו החיילים האלה כדי להירשם ולא יהיה כסף, זה משבר אמון ממדרגה ראשונה.
דורון בראון: ברשותך, בעניין הזה אני מעדיף לתת את רשות הדיבור לענבל ולשרון.
עפר שלח: אמרו לי שאתה הפרוייקטור ולכן פניתי אליך.
עפר שלח: אני אחזור לשרון הרמון.
דורון בראון: אני מוציא לפועל את התוכנית.
שרון הרמון: אני רוצה להוסיף אחרי האמירות של הנציגה ממשרד האוצר, אולי זה לא המקום שלי אבל אני לא יכולה להתאפק כי יש לי ביד מסמך מה-9 בינואר 2019 שחתום עליו סגן יושב ראש קרן אדמונד דה רוטשילד והמסמך מופנה לשר האוצר דאז מר משה כחלון ולעוד אנשים נוספים כמו הרב יצחק כהן סגן השר, לממונה על התקציבים במשרד האוצר ולמר יוגב גרדוס שהוא סגן הממונה.
שרון הרמון: הם כותבים כאן בצורה מפורשת, אחרי שהיו המפגשים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר – מפעל הפיס, צה"ל, משרד הביטחון וכדומה – שהם מאשרים את התרומה של ה-70 מיליון שקלים לקרן שלנו על מנת לתת את המלגות לחיילים המשוחררים, ואני מצטטת: "אנו שמחים לעדכן שבקשת התרומה אושרה על ידי דירקטוריון הקרן".
שרון הרמון: זה הופנה לאוצר.
שרון הרמון: א אותו מסמך יש לנו גם ממפעל הפיס.
שרון הרמון: כלומר, לא הייתה כאן יציאה לדרך באופן חובבני.
שרון הרמון: צר לי לומר את זה.
שרון הרמון: זה מה שיצא וכולם אמרו כן, כולל השר דאז ואנשיו.
שרון הרמון: עכשיו הגענו לזמן, אחרי שלוש שנים, שאנחנו זקוקים לתמיכה הזו של מי שממונה על מהדברים האלה וזה ייתן לנו אוויר לנשימה ונוכל לעמוד מאחורי התוכנית הזאת.
עפר שלח: לא הייתה כאן יציאה לדרך באופן חובבני, אני מבין אותך לחלוטין, אבל גם לא הייתה במשך שנה וחצי נעילה של הדבר הזה כך שזה לא ייפתח לוויכוח בקיץ 2020.
שרון הרמון: נכון, אבל גם לא הייתה ממשלה.
שרון הרמון: לא היה לנו עם מי לעבוד.
עפר שלח: אגף התקציבים היה.
עפר שלח: סגן השר איציק כהן היה אז ונמצא היום ולדעתי יהיה לנצח.
עפר שלח: כל מי שאת מדברת עליו היה בתפקידו, כולל יוגב גרדוס שלדעתי היה אז בתפקידו.
עפר שלח: אני לא מפנה את הביקורת כלפיך אישית אבל אני אומר שבסופו של דבר כשיש מכתב כזה שהוא פנימי ממשלתי, הצפי שלי כאזרח ובטח כחייל משוחרר הוא שהדבר הזה יינעל ושהוא לא ייפתח מחדש לוויכוח שנה וחצי אחר כך.
שרון הרמון: אתה כנראה צודק.
שרון הרמון: אין לי מה לומר.
עפר שלח: שאלה נוספת אליך.
עפר שלח: אם הדבר הזה לא ייסגר עד 1 בספטמבר, האם זה אפשרי או האם תהיה כוונה ל"יחד למען החייל" לומר שאנחנו נכסה את הפער של בערך 25 מיליון שקלים שצריך לשנת הלימודים כדי לפתוח את שנת הלימודים תשפ"א ונתחשבן אחר כך, כדי לתת מידה של ודאות לחיילים כמו אופק שרוצים להירשם ללימודים?
שרון הרמון: התשובה היא חד משמעית לא.
שרון הרמון: לא מסוגלים לעשות את זה.
שרון הרמון: אנחנו לכתחילה דיברנו על אפיקים מאוד מאוד גדולים של גיוס תרומות.
שרון הרמון: אנחנו לא מסוגלים, בטח לא בעת הזו.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך לסכם את מה שכולנו רואים.
אלעזר שטרן: מה שאנחנו מבינים שזה לא מספיק שקרן קיסריה אומרת כן אלא משרד האוצר צריך לאשר את קרן קיסריה מסיבות שאנחנו לא מודעים להן.
עפר שלח: רק כדי לסבר את האוזן.
עפר שלח: למיטב ידיעתי ההסדר עם קרן קיסריה הוא סדר גודל של חצי מיליארד שקלים.
עפר שלח: זה דיון מאוד גדול בין מדינת ישראל לקרן קיסריה שהוא בסדר גמור.
אלעזר שטרן: אני חושב שמה שאנחנו צריכים לבקש ממדינת ישראל, לצורך העניין ממשרד האוצר, שלמרות הדיון הגדול שיש לה עם קרן קיסריה, ואולי גם עם מפעל הפיס, בהתחשב בזה שצריך להירשם ללימודים, בהתחשב בזה שצה"ל לא סתם – ומדינת ישראל דרך צה"ל ודרך גופים אחרים – נתן מילה ללוחמים שהם ישתחררו ותהיה להם התוכנית "ממדים ללימודים", את המלגה, את זה צריך להוציא מהדיון ולהעביר את זה לאגודה המשותפת ולומר לחיילים תודה לכם על השירות, הנה, תתחילו ללמוד.
אלעזר שטרן: זה מה שאנחנו צריכים לוודא שקורה מחר בבוקר.
חמד עמאר: אני הולך יותר רחוק.
חמד עמאר: ברגע שאתה יוצא עם תוכנית כזאת ואתה מודיע לחיילים שיש תוכנית כזאת, אותם חיילים שהיו לוחמים ותרמו למען המדינה וסיכנו את חייהם למען המדינה, בכל מצב, אפילו אם קרן קיסריה, מפעל הפיס וכל גוף אחר, אין לו את האפשרות להביא את התרומה, כי אנחנו רואים עכשיו שהנושא לא תקוע בקרן קיסריה אלא תקוע כאן אצלנו במשרד האוצר – המדינה צריכה לדאוג שאותם חיילים יקבלו את זה בכל מצב.
חמד עמאר: הרישום לאוניברסיטה התחיל לפני חודש-חודש וחצי.
חמד עמאר: לא יכול להיות שסטודנט ילך להירשם לאוניברסיטה והוא עוד לא יודע אם יקבל את המימון מהקרן או לא יקבל.
חמד עמאר: זה צריך להיות במקביל לפתיחת הרישום באוניברסיטה ופתיחת הקרן צריכה להיות באותו זמן.
חמד עמאר: אלה הדברים אתם אנחנו צריכים לצאת מכאן.
עפר שלח: אני מצטרף לשני חבריי.
עפר שלח: זה מצב בלתי נסבל.
עפר שלח: "ממדים ללימודים", זאת לא רק תוכנית של מלגות או איזושהי הטבה לחיילים משוחררים.
עפר שלח: מ"מדים ללימודים", זו אמירה ערכית וכמו שאמרתי בהתחלה, התוכנית קשורה – במידה רבה אמר את זה אופק בדרך אגב – במספר חודשי קבע.
עפר שלח: מספר חודשי הקבע האלה קשורים לפיצוי שהאוצר נתן למשרד הביטחון עבור קיצור השירות.
עפר שלח: אלעזר ואני מכירים את זה היטב מדיוני הוועדה בה היינו חברים.
עפר שלח: זה מודל שלם שאומר שעם השינויים שיהיו בדרכי השירות בצה"ל ועם הצורך לשמר את ערכו של השירות הקרבי ואת איכות האנשים שמגיעים לשירות הקרבי ולייחד את השירות הקרבי של אנשים המסכנים את נפשם, וכאן אני משתמש בביטוי של אלעזר שאמר שאלה אנשים שעלולים להיפגע מאש שטוחת מסלול ואני מצטט במדויק.
עפר שלח: "ממדים ללימודים" זו הדרך הכי ערכית, הכי נקייה, הכי ברורה ולא לחינם בחר בה הרמטכ"ל הקודם ובצדק.
עפר שלח: היכן שהמערכת כושלת לחלוטין – ואני עכשיו לא מחלק את האשמה בין משרד הביטחון למשרד האוצר וכן הלאה - בסוף מדובר בסכומי כסף שהם לא גדולים יחסית לסכומים שאנחנו מדברים עליהם בתקציב הביטחון, ביצירת התוכנית הזאת והאמירה של האוצר שמשרד הביטחון יצא אליה על דעת עצמו, היא בסדר אבל הוא יצא אליה על דעת עצמו כבר לפני שנים ואם משרד האוצר לא התכוון לייצר יחד עם משרד הביטחון יציבות ראויה, הדבר הזה היה צריך לעלות על השולחן לפני שנים.
עפר שלח: לא יכול להיות ששלוש-ארבע שנים אחרי שהתוכנית הזאת התחילה, חייל שמשתחרר ורואה בעצמו זכאי לתוכנית הזאת לא ידע אם הוא יקבל את הכסף או לא.
עפר שלח: אנחנו עוד מעט בתחילת אוגוסט ושנת הלימודים מתחילה באוקטובר וההרשמה מתחילה בספטמבר.
עפר שלח: לכן הקריאה של הוועדה - ואנחנו נעקוב אחרי זה ואנחנו נקבע כאן דיון המשך לתחילת ספטמבר בנושא הזה כדי לראות היכן הדברים עומדים – היא מאוד פשוטה.
עפר שלח: קודם כל תוודאו – ולצורך העניין, תוודאו זה כל המערכת הממשלתית – שהכסף שצריך להיות, ה-25 מיליון שקלים הנוספים שצריך בשביל להוציא לפועל את שנת תשפ"א, נמצאים שם ב-1 בספטמבר, כך שחייל שזכאי למלגה ידע שהוא מקבל אותה ב-1 בספטמבר.
עפר שלח: אחר כך לסדר כל מה שצריך עם קרן קיסריה או עם כל מקור אחר או אפילו בתוך "יחד למען החייל" עצמו.
עפר שלח: זאת תוכנית דגל, זאת תוכנית דגל בצדק, זאת תוכנית דגל ראויה, זה משבר אמון שכבר קורה וראינו אותו גם בפניות שהגיעו אלינו וגם במעט הדברים יחסית שהגיעו לתקשורת.
עפר שלח: זה משבר אמון שכבר קורה בין המערכת לבין החיילים הקרביים המשוחררים.
עפר שלח: הדבר הזה חייב להסתדר עד ה-1 בספטמבר בדרך כזו או אחרת ואנחנו כאמור נקיים על זה דיון מעקב.
עפר שלח: הישיבה הסתיימה בשעה 13:31.
עפר שלח: בוקר טוב, הישיבה היום תעסוק במצב האשראי במשק בעת הלא פשוטה הזאת.
עפר שלח: אנחנו נצא מתוך דוח מבקר המדינה 66א - הפיקוח על מתן אשראי למשקי בית.
עפר שלח: הוא לא רלוונטי למשבר הנוכחי, אבל יש בו לא מעט מגמות שמבקר המדינה גילה כבר לפני כמה שנים שמשפיעות, מן הסתם, גם על מצב האשראי בתקופה המשברית הזאת.
עפר שלח: חלק נכבד, עשרות אחוזים, בתכניות השונות שהציג משרד האוצר, זה הלוואות שהבנקים אמורים לתת לגורמים שונים בערבות מדינה.
עפר שלח: בדיונים קודמים, גם כשהייתי יו"ר ועדת קורונה וגם פה בוועדה הזאת, נאמר שחלק גדול מהכסף הזה עדיין לא הגיע.
עפר שלח: חלק מזה בגלל התנהלות הבנקים שנובעת מההנחיות שהם קיבלו לגבי מתן האשראי הזה.
עפר שלח: היה פה איזה שהוא פקק שהקשה מאוד על עסקים לקבל את האשראי שהם כל כך היו זקוקים לו בתקופה הקשה הזאת.
עפר שלח: נתחיל עם משרד מבקר המדינה, עם עורך דין צחי סעד.