GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בלהה קורן: מ-1999, עם כל השינוי, כל הרפורמה, אתה לא יכול לתת תוספות של הרשות.
עפר שלח: זאת אומרת, אני לא יכול לתגמל לצורך העניין עובדים מצטיינים.
בלהה קורן: אתה מתגמל עובדים מקצועיים כמו שאתה מתגמל גם עובד בתברואה ובחינוך ובשאר אגפי העירייה.
בלהה קורן: אתה לא מתגמל יותר עובד סוציאלי.
עפר שלח: איזה שיעורי עזיבה יש אצלך
בלהה קורן: האמת שלא עשיתי ניתוח סטטיסטי ולומר לך, אבל זה שיעור שלא חוויתי בעבר.
בלהה קורן: אני מנסה להריץ בראש מספרים ולומר אותם באחוזים.
בלהה קורן: זה סביב ה-10 אחוזים כל הזמן.
בלהה קורן: כל שנה.
עפר שלח: זה כמובן הרבה מאוד.
עפר שלח: שאלה אחרונה לעידן הקורונה, לגבי עומס נוסף.
עפר שלח: ציינה ענבל שיעור ארצי, עלייה של 68 אחוזים בפניות לשירותים הסוציאליים, זה נראה לך נכון גם בתל אביב?
בלהה קורן: זה מוקדם.
בלהה קורן: אנחנו רואים עלייה באחוז הפניות של אימהות יחידניות שמן הסתם הוצאו לחל"ת או פוטרו ואם זאת הייתה ההכנסה היחידה שלהן, את מאבדות את מקור ההכנסה.
בלהה קורן: עלייה במספר משפחות צעירות שפונות, וצעירים, מה שהמשרד מגדיר 18 פלוס, עד גיל 25, גם כאן אני רואה עלייה במספר הפניות אלינו.
עפר שלח: על איזה רקע הם פונים?
עפר שלח: מחסור כלכלי, מצוקה נפשית?
בלהה קורן: קושי לשלם שכר דירה.
בלהה קורן: כרגע הם יותר בקושי הכלכלי, פחות המצוקות האחרות שמן הסתם הן צצות בהמשך, החרדות שמציפות אם אתה לא יכול לשלם ואתה חלילה עלול להגיע לרחוב.
בלהה קורן: הרבה חוזרים הביתה.
בלהה קורן: עוזבים את העיר.
בלהה קורן: זה אחד הדברים שגם מתחילים לראות לאט לאט.
עפר שלח: אני מניח שזה מה שמעורר מצוקה נפשית אצל ההורים שלהם.
בלהה קורן: גם אצלי בבית נמצא הבן שלי שחזר הביתה.
בלהה קורן: בן 30.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את מפקד יחידת צור במשרד לביטחון פנים, ליאור לוי.
עפר שלח: אנחנו עם רב פקד נירה ראובני.
עפר שלח: שמעת את הדברים ושמעת את הנתונים שעולים מדוח מבקר המדינה שנוגעים למשהו שמוכר לכם היטב, גם לרצידביזם, לחזרה על העבירות מצד אחד, ומצד שני הקושי ביכולת שלכם כיחידה למלא את תפקיד הפיקוח בקהילה אחרי עברייני מין, כולל כאלה ששוחררו ממעצר.
עפר שלח: את יכולה לתאר לנו את הדברים מהזווית שלכם?
נירה ראובני: אני רוצה לדייק.
נירה ראובני: אני ממדור נפגעי עבירה.
נירה ראובני: אנחנו אמונים על נושא הפיקוח אחר נפגעי עבירות המין והאלימות בכלל, אם זה בין בני זוג, קשישים וקטינים.
נירה ראובני: כל נושא הפיקוח שהתייחסת אליו מדבר על קטינים עוברי חוק ולזה אני לא אוכל להתייחס.
עפר שלח: יחידת צור עוסקת בעברייני מין אבל תני לנו את זה מהזווית שלך בהתמקדות בתקופה הנוכחית.
עפר שלח: איזה גידול אתם רואים בפגיעה, כולל פגיעה בתוך המשפחה, אם יש לכם נתונים שיכולים לאשש את זה וכן הלאה.
נירה ראובני: מה שאני יכולה למסור זה שאנחנו מפלחים במעקב חודשי של ארבעה חודשים, זה פילוח שנעשה עקב ומאז הקורונה החל מה-1 במארס ועד ה-19 ביולי בכל שנה ואנחנו בודקים את זה ביחס לכל שנה.
נירה ראובני: מ-2017 עד 2020, התייחסות לעבירות מין במשפחה ביחס לקטינים.
נירה ראובני: אנחנו רואים שבשנת 2017 היו בארבעת החודשים האלה 145 מקרים, בשנת 2018 היו 158 מקרים, ב-2019 היו 195 מקרים וב-2020 היו 138.
נירה ראובני: אנחנו רואים ירידה של כ-30 אחוזים.
נירה ראובני: 29.2 אחוזים.
נירה ראובני: הייתה ירידה לאורך כל תקופת הקורונה.
נירה ראובני: אנחנו גם מבינים שזה לא בהכרח ירידה בעצם ביצוע העבירות אלא גם ובגלל היעדר המסגרות ומה שאנחנו מכנים היעדר סוכני האיתור והדיווח, כל אותם מורים או מדריכים במסגרות הפורמליות והלא פורמליות ומדריכים בצהרונים.
נירה ראובני: בזמנו קיימנו ישיבות כדי לראות מה אנחנו יכולים לעשות כדי לעקוב אחרי אותם מקרים ולחשוב על פתרונות יצירתיים בגלל היעדר אותם סוכנים.
נירה ראובני: היינו בקשר עם יחידות החקירה והשאלה אם זה המקום כאן לפרט מה הפעולות שעשינו.
עפר שלח: מה שעולה מהנתונים המעניינים שאת מוסרת, משפחות היו הרבה יותר סגורות בתוך עצמן והדעת נותנת שדווקא כמות הפגיעות לא הייתה יותר קטנה אלא שפשוט לא היה מי שידווח על כך כי בדרך כלל מי שמדווח על כך, זה גורם חיצוני שהקטין סיפר לו, מורה, חבר או איזשהו גורם חיצוני שהוא זה שמדווח.
נירה ראובני: נכון מאוד.
נירה ראובני: רוב הדיווחים מגיעים מהרווחה או מגיעים מגורמי חוץ ופחות בתוך המשפחה.
נירה ראובני: דווקא הנתון של הקטינים הוא היחיד שבירידה בתקופת הקורונה.
נירה ראובני: גם בדיונים אחרים שהתקיימו בנושא ניתן לראות עלייה בעבירות האלימות בין בני זוג, עלייה בפגיעות כלפי קשישים וכלפי בגירים בכלל, ובכולם יש עלייה של 15, 20 אחוזים.
נירה ראובני: הקטינים זו האוכלוסייה היחידה בה אנחנו רואים ירידה במספרי התיקים שנפתחו ובעבירות עליהן דווח.
עפר שלח: עלה בדוח מבקר המדינה באופן ברור המחסור המאוד חמור בחוקרי ילדים.
עפר שלח: זה נופל תחתיך?
נירה ראובני: לא.
נירה ראובני: חוקרי הילדים הם חוקרים של משרד הרווחה.
נירה ראובני: הם עובדים סוציאליים.
נירה ראובני: למיטב ידיעתי יש חוקרי ילדים היום בכל שמונת המרכזים.
נירה ראובני: אנחנו עוקבים אחרי העבודה של חוקרי המשטרה שם בהפניית מקרים, בהפניית הטיפולים, גם בהגברת המודעות לעצם קיומם של מרכזי ההגנה ולהפניית מקרים של קטינים מעל גיל 14.
נירה ראובני: אנחנו במעקב ובקרה שוטפים.
נירה ראובני: כל חודש, בדוח החודשי של מרכזי ההגנה, לראות כמה מתוך סך המקרים הופנו על ידי המשטרה, כמה על ידי הרווחה ומה האחוז - שזה באמת ברמה של יעד שנתי שהצבנו לחוקרים – של הגברת המקרים של ילדים מעל גיל 14, גילים של 14 עד 18, שיגיעו למרכזי הגנה.
נירה ראובני: אלה גם ילדים שהם גדולים יותר, עצמאיים יותר ויכולים לגשת לשם ישירות.
עפר שלח: את אומרת שהיום בכל שמונת מרכזי ההגנה יש חוקרים ילדים אבל לפי דוח מבקר המדינה עד יולי 2018 היה לזה תקן רק בשלושה מתוך השמונה.
נירה ראובני: אמרתי שזה למיטב ידיעתי.
נירה ראובני: אני יכולה לדבר על חוקרי המשטרה שנמצאים שם.
נירה ראובני: חוקרי הילדים, זו תשובה שצריכה להינתן על ידי העובדים הסוציאליים.
נירה ראובני: אני שוב מוודא מתוך בורותי.
נירה ראובני: מעל 14, זה חוקר משטרה שחוקר.
נירה ראובני: מתחת לגיל 14, זה עובד סוציאלי שהוא לא בהכרח גם איש משטרה.
נירה ראובני: זה לא אדם שיש לו הכשרה של עובד סוציאלי והוא במשטרה אלא עובד סוציאלי נקודה.
נירה ראובני: נכון.
עפר שלח: תודה אני רוצה לעבור למועצה הלאומית לשלום הילד, עורכת הדין לירון אשל.
עפר שלח: בוקר טוב
לירון אשל: אנחנו כבר 20 שנים מרכזים ומנהלים מרכז ליווי לילדים נפגעי עבירה ומתוקף המפגש הישיר שלנו עם ילדים, עם מאות ילדים בשנה, אנחנו גם מכירים את עבודת הרשויות ואני אשמח להתייחס למספר נקודות ואני מודה על הדיון החשוב הזה.
לירון אשל: אדוני התייחס לעניין של מרכזי ההגנה.
לירון אשל: אני אומר שמרכזי ההגנה הוקמו מכוח חוק, חוק מרכזי הסיוע, מרכז הוליסטי ומאוד מאוד חשוב במענה לילדים נפגעי עבירה.
לירון אשל: הוא באמת נותן את המענה הכוללני ומרכז תחת קורת גג אחת את כל אנשי המקצוע שצריכים לתת מענה ראשוני לילד שנפגע וכרגע חייו לא יחזרו להיות כפי שהיו, שזה אומר חוקרי ילדים, חוקרי נוער, עובדת סוציאלית לחוק הנוער, רופא משפטי וכל הגורמים האפשריים.
לירון אשל: בהמשך למה שאדוני אמר, מהמידע שיש לנו מהשטח עדיין עד ליום זה אין בכל מרכזי ההגנה תקן קבוע של חוקר ילדים שיושב שם בצורה קבועה.
לירון אשל: זאת אומרת, עדיין יש מרכזי הגנה ולמרות החלטת הממשלה קבעה תקן ייחודי וייעודי בכל מרכז הגנה, תקן קבוע – החלטת ממשלה משנת 2011 – עדיין יש מרכזי הגנה שמזמנים את חוקר הילדים On call למקרים שמגיעים.
לירון אשל: זה לא מצב אידיאלי, זה לא מצב שמאפשר את ישיבות הצוות באופן קבוע ובאופן מיטבי, הוא לא חלק מהישיבות שמתקיימות במרכזים האלה כדרך קבע.
לירון אשל: זה אחד המרכזים המרכזיים של מרכז ההגנה.
לירון אשל: ולכן, אם אנחנו כבר יושבים כאן ומתייחסים לדוח מבקר המדינה, אנחנו חושבים שזו ההזדמנות שוב להשמיע את הקול הזה.
לירון אשל: זה קול שעולה וזה לצורך שעולה בכל אחד מהדיונים שמתייחסים לתקן הקבוע של חוקרי הילדים במרכזי הגנה.
לירון אשל: הגיע הזמן לאייש את אותו תקן קריטי למען הילדים.
לירון אשל: נקודה נוספת אליה התייחס דוח מבקר המדינה היא לעניין הפניית המשטרה את הקטינים למרכזי הגנה.
לירון אשל: אני אומר שלמרות שבעצם ילדים מעל גיל 14 יכולים להיחקר על ידי חוקר נוער שקיים גם בתחנות משטרה, מבחינתנו, בתפיסה שלנו, האידיאל, ברירת המחדל צריכה להיות שכלל הילדים, אם אין מניעה אחרת, או מרב הילדים שמגיעים סביב פגיעות מיניות ופגיעות אלימות קשה, צריכים להיות מופנים למרכזי הגנה כדי באמת לקבל את אותו מענה הוליסטי במקום מותאם, רגיש ונגיש.
לירון אשל: שלא יקרה מצב שילדה בת 16, גם אם היא יכולה להיחקר על ידי חוקרת בתחנת המשטרה, תגיע לתחנת המשטרה ותראה חוקרים על מדים, תשמע אולי איזשהו רשרוש אזיקים מאיזשהו עצור שכרגע מגיע לתחנה.
לירון אשל: ברור שהמענה הוא מענה אידיאלי במרכזי ההגנה.
לירון אשל: שוב, אנחנו גם מתייחסים לזה שיש מקרים שנכון שייחקרו בתחנת המשטרה אבל עדיין בחינת הטיימינג שלהם כשהם מגיעים לתחנה, גם מבחינת המחשבה או החשש שאולי ידחו את מועד גביית העדות, יכול להיות שהוא לא יגיע ביום שאחרי אבל בהחלט צריך לחשוב על זה וצריכים לרענן את הנהלים במשטרה כדי להפנות כמה שיותר קטינים למרכזים.
עפר שלח: הנושא הזה של מעל גיל 14 או מתחת לגיל14, אלה נהלים המשטרה או תקנות?
לירון אשל: לא.
לירון אשל: על פי חוק ילד עד גיל 14, נפגע עבירות מין ועבירות אלימות קשות נחקר על ידי חוקר ילדים שהוא עובד סוציאלי.
לירון אשל: מעיל גיל 14 אותו ילד ייחקר על ידי חוקר נוער.
לירון אשל: במרכזי ההגנה יש גם חוקרי ילדים וגם חוקר נוער ששייך למשטרה.
לירון אשל: בתחנת המשטרה אין חוקרי ילדים אלא חוקרי נוער.
לירון אשל: לכן, מאחר ומרכזי ההגנה יכולים לתת את המענה גם לילדים עד גיל 14 וגם לילדים מעל גיל 14 ועד גיל 18, מבחינתנו כל זמן שניתן להפנות את הילדים לקבל את המענה ההוליסטי במרכזי ההגנה, מה טוב שכך יהיה.
לירון אשל: אדוני, אם אפשר עוד נקודה אחת, עוד נקודה שמוזכרת בדוח מבקר המדינה והיא לעניין הנגשת השירותים של מרכזי ההגנה וגם זו נקודה שחוזרת על עצמה גם בדיוני הכנסת, שלא עושים די פעולות של הנגשת השירותים האלה לאוכלוסייה הכללית.
עפר שלח: מה צריך לעשות?
עפר שלח: תהיי קונקרטית אם אפשר.
לירון אשל: הציבור צריך לדעת שיש את מרכזי ההגנה, שמונה פזורים בארץ.
לירון אשל: הציבור צריך לדעת שזה השירות שמתקבל, שזה השירות שניתן, שיש להם את הזכות לגשת לאותם מרכזים.
לירון אשל: היה טוב שגם משרד הרווחה יעלה את המודעות ויפיץ יותר את השירותים שניתנים במרכזי ההגנה, גם משרד החינוך וגם משרד הבריאות, כדי שילד שנמצא או משפחה שנמצאת כרגע בכאוס בחייהם, ידעו שאלה השירותים לעזור להם, להקל עליהם את התהליך, למנוע מהם את הסחבת, לא להגיע לתחנת המשטרה ואחר כך למרכזי ההגנה או להתחיל לעבור בין מסגרות שונות.
לירון אשל: שיבינו מה השירותים שמגיעים להם ויקצרו עבורם את התהליכים שממילא הם מורכבים, איך שלא תסתכל עליהם.
עפר שלח: בשלב הזה אני רוצה לעבור למשרד העבודה והרווחה.
עפר שלח: ירדנה יעקב, מנהלת השירות של חקירות הילדים וחקירות מיוחדות.
עפר שלח: בראש ובראשונה באמת את האמירה המאוד ברורה שעולה מהרבה דוברים לגבי המחסור בעובדים סוציאליים לחקירות ילדים מתחת לגיל 14 ובכלל סוגיית התקנון ככל שהיא באה לידי ביטוי בהקשר של העבודה שלך כמנהלת השירות לחקירות ילדים.
ירדנה יעקב: השאלה היא כללית או מתייחסת לחוקרי ילדים במרכזי הגנה?
עפר שלח: בואי נתחיל מהפרטי ונראה אם את יכולה לענות גם על הכללי.
ירדנה יעקב: בסדר.
ירדנה יעקב: לגבי חוקרי ילדים במרכזי הגנה.
ירדנה יעקב: אכן יש שמונה מרכזים ובשבעה מהם יש חוקרי ילדים קבועים.
ירדנה יעקב: באחד מהמרכזים אין חוקר קבוע ואנחנו עובדים על איתור חוקר ילדים קבוע שיוכל להשתלב בעבודה בתוך אותו מרכז.
ירדנה יעקב: עדיין זה לא פוגע במתן המענים שאנחנו נותנים לילדים שמגיעים לקבל את השירות של מרכזי ההגנה וגם שירות החקירה שאנחנו אמורים לספק לפי חוק.
ירדנה יעקב: החוקרים שלנו, בניגוד למה שנאמר קודם, אלה שמגיעים למרכזי ההגנה, גם הלא קבועים ונותנים מענים בחקירות, משתתפים בדיונים, בישיבות הצוות של הבוקר, בישיבות הסיכום ובכל מה שדרוש.
ירדנה יעקב: הם משתתפים באופן מלא גם כשהם לא חוקרים קבועים.
עפר שלח: האמירה בדוח מבקר המדינה היא שרק בשלושה מהשמונה יש תקן.
ירדנה יעקב: אבל עברו שנתיים.
עפר שלח: את אומרת שבשנתיים האלה התמלאו ארבעה תקנים נוספים.
ירדנה יעקב: אנחנו גם שלחנו למבקר המדינה בנובמבר 2018 דיווח על מה שנעשה, היכן שולבו ואפילו לפי שמות של חוקרים ששולבו, באיזה אחוזי משרה ומאיזה תאריכים.
ירדנה יעקב: שלחנו את זה בנובמבר 2018.
עפר שלח: האם לטעמך, לטעם המשרד, התקנון הזה מספיק?
עפר שלח: האם לם יש נתונים של עומס שיש על האנשים האלה והאם הוא עומס סביר?
ירדנה יעקב: כשהוקמו מרכזי ההגנה, אף אחד לא נתן לשירות לחקירות ילדים תקנים ייעודיים שיוכלו לתת חוקרים, שמונה חוקרים מתוך סך הכול כוח האדם של השירות, למרכזי ההגנה.
ירדנה יעקב: אבל בסופו של דבר אנחנו נתנו את המענים ושילבנו חוקרים בתוך המרכזים.
ירדנה יעקב: חשוב לי לציין, וזה כביכול בהמשך לשיחה עם ענבל חרמוני, שיש עזיבה בתדירות מאוד מאוד גבוהה של חוקרי ילדים מהשירות.
ירדנה יעקב: במהלך השנתיים האחרונות החלפנו יותר מ-30 אחוזים של כוח האדם שלנו כי העבודה מאוד קשה, התכנים שהחוקר נדרש להתמודד אתם על בסיס יום יומי מאוד סיזיפיים, מאוד מורכבים, מאוד קשים, מאוד מעמיסים עליהם רגשית, נפשית וגם פיזית.
ירדנה יעקב: גם תנאי העבודה שלנו, העובדים שלנו, החוקרים נדרשים לנסוע ברכבים האישיים שלהם ולהגיע לכל מקום בו נדרשת חקירה.
ירדנה יעקב: לפעמים הם נוסעים יותר מ-100 קילומטרים לכל כיוון כדי להצליח להגיע למתן מענה מקצועי לילד שנפגע או לאדם עם מוגבלות שכלית.
ירדנה יעקב: כל זה גורם לכך שאנחנו מתמודדים בתדירות יחסית גבוהה מכפי היינו רוצים בתחלופה של כוח אדם.
ירדנה יעקב: חשוב לי גם לציין שתהליך ההכשרה של חוקר ילדים הוא מאוד ארוך ומאוד קשה.
ירדנה יעקב: חוקר ילדים מתחיל הכשרה מאוד מאוד מעמיקה, מקיפה, אינטנסיבית, לאורך לפחות שלושה-ארבעה חודשים עד שהוא מתחיל לעשות את החקירה הראשונה.
ירדנה יעקב: הוא גם מקבל מינוי מיוחד ממשרד המשפטים לשם ביצוע התפקיד.
ירדנה יעקב: אחרי ארבעת החודשים האלה הוא מתחיל לעשות את החקירות בהדרגתיות, מחקירות קלות עד לחקירות יותר מורכבות, ולצערנו עד שהוא מצליח לעשות את כל החקירות, הוא עוזב אותנו.
ירדנה יעקב: מדברים על תוקף חיי מדף של חוקר ילדים שהוא בין שלוש לחמש שנים ואנחנו מתמודדים עם זה ביום יום שלנו.
עפר שלח: את מייצגת את המשרד, את מציגה היטב את הבעיה, ואגב, הבעיה כמובן מכפילה את עצמה, כי אם יש שיעור עזיבה גבוה, זה אומר שאתם מתקשים להחזיק את האנשים שבדיוק יש להם את הניסיון ואת הידע כדי לעשות את הדברים האלה.
ירדנה יעקב: נכון.
עפר שלח: מה עושה משרד הרווחה ומה חסר לו כדי לעשות את תפקידו בהקשר הזה?
ירדנה יעקב: במסגרת השירות החוקרים מקבלים תמיכה רגשית פעם בחודש בקבוצות של חוסן רגשי.
ירדנה יעקב: אבל מעבר לזה, בכל מה שקשור לתנאי העסקה של החוקרים, זה לא משהו שתלוי לפחות לא בי כמנהלת השירות.
עפר שלח: בקצב הזה שאת מתארת לי, לא יהיה לך את מי לנהל.
עפר שלח: אני לא צוחק.
ירדנה יעקב: גם אני לא.
עפר שלח: אני יודע שאת לא צוחקת.
עפר שלח: זה צחוק מר.
עפר שלח: השירות יקרוס.
עפר שלח: מה מזה נמצא כרגע בטיפול ובדיון?
עפר שלח: אנחנו בדיוני תקציב, אמנם בתקופה די קשוחה של דיוני תקציב, אבל אנחנו מדברים כאן על שירות שהוא כל כך חיוני, הוא כל כך בסיסי במרקם של החברה ומה מזה בכלל נמצא באיזשהו דיון לקראת פתרון?
ירדנה יעקב: לפחות את המינימום אנחנו דורשים בשביל העובדים שלנו שזה החזר עבור תקן רכב.
ירדנה יעקב: החוקר נדרש לנסוע עם הרכב הפרטי והאישי שלו ויש לנו חוקרים שנקלטו לפני כמעט ששנה ועדיין אין להם אישור לקבל תקן רכב מהמשרד בגלל כל המגבלות של התקציב, האוצר וכל מה שכרוך בזה.
ירדנה יעקב: עובדים מתייאשים.
ירדנה יעקב: זה מוסיף לקושי להתמודד בתפקיד עצמו עם התכנים המאוד מאוד קשים שהוא צריך להיחשף אליהם באופן יום יומי ולפעמים עם יותר מילד אחד ביום.
ירדנה יעקב: גם זה לא מוסיף לתחושת הנוחות שלו, השייכות שלו, של העובד והמוטיבציה שלו.
עפר שלח: סליחה על ההתעקשות ואני יודע הפתרון הוא לא אצלך על השולחן.
עפר שלח: אם הוא היה אצלך על השולחן, מן הסתם כבר היית עושה אותו.
עפר שלח: מה מהמצוקה הזאת שאת מתארת לי נמצא כרגע להבנתך בטיפול של משרד הרווחה כי לפתור אותו?
ירדנה יעקב: אני לא יודעת על משהו שנמצא על שולחן הדיונים במשרד הרווחה.
עפר שלח: את אומרת את זה באופן כן.
עפר שלח: הצטרף אלינו שר הרווחה לשעבר חברי מאיר כהן.
עפר שלח: קודם דיברה ענבל חרמוני, יושבת ראש העובדים הסוציאליים, עלתה גם הצעת החוק שאתה העלית בשעתו לגבי התקנון של כמה תיקים מטפל בהם עובד סוציאלי, המצב הבסיסי שבו היום זה לפחות פי חמש ממה שאתה העלית.
מאיר כהן: אני כל כך מברך על העבודה של הוועד או הנציגים של העובדים הסוציאליים.
מאיר כהן: אני חושב שזה בפני עצמו הישג יפה מאוד.
מאיר כהן: אני עדיין מתעקש שהחלוקה, תקנון, כמו בבית ספר הוא הדבר החשוב ביותר.
עפר שלח: אמרה לנו ביושר ענבל חרמוני שהיא תתעסק עם התקנון כשיתמלאו התקנים הנוכחיים.
עפר שלח: נכון להיום חסרים 1,000 לתקנים הנוכחיים ובלי תוספת שכר, גם זה לא היה קורה.
מאיר כהן: לכן הקדמתי ואמרתי שאני מאוד מברך על ההישג הזה ויכול מאוד להיות שזה יביא שינוי מהותי אבל עדיין במקומות שיש אנשים כמו הגברת שנמצאת במרכז, עובדים שנוגעים בליבה של העבודה הסוציאלית, עדיין יש שם חבר'ה שמטפלים ב-300 תיקים אינטנסיביים.
מאיר כהן: אני עושה הפרדה מאוד ברורה.
מאיר כהן: תיקים אינטנסיביים אלה תיקים שמאחורי התיקים יש אנשים שבאים כל שבוע ללשכות ולפעמים פעמיים בשבוע וצריך לתת להם מענה.
מאיר כהן: יש גם תיקים שמטפלים בהם פעם בשנתיים או פעם בשנה ושמים אותם בצד.
מאיר כהן: בנושא של חוקרי הילדים, העניין הוא פשוט, אדוני היושב ראש, כסף ותקצוב.
מאיר כהן: אגב, התקצוב לא בא בנפרד ממשרד האוצר אלא יש תקציב של משרד הרווחה ומשרד הרווחה יושב ביחד עם השר ועם המנכ"ל ומתחילים להסיט.
מאיר כהן: היו שנים, ואני יכול להעיד עליהם, שתקצבו יותר והיו שנים שתקצבו פחות.
מאיר כהן: היום המשרד – אני חייב לומר – אחרי חיים כץ המשרד קיבל תוספת תקציבית גדולה מאוד של כמה מיליארדים וזה צריך להיות הדבר הראשון – אחרי שנפתרו חלק מהבעיות של העובדים הסוציאליים – שצריך לשים לב אליו זה החוקרים בעבריינות כנגד ילדים.
מאיר כהן: זה כל הזמן חסר.
מאיר כהן: אגב, יש תיקים שיושבים הרבה מאוד חודשים, בלשון המעטה, כי לא הגיעו לידע.
עפר שלח: אני רוצה לעבור לחלק השני של המשרד, לדוח השני, ולהעלות את מרים ספיר בן לולו, עובדת סוציאלית ארצית לעניין סדרי דין.
מרים ספיר בן לולו: שלום.
מרים ספיר בן לולו: אני עובדת סוציאלית ראשית לעניין סדרי דין ואני אחראית מקצועית על עבודתם של העובדים הסוציאליים לעניין סדרי דין ברשויות.
מאיר כהן: את החלפת את סימונה.
מרים ספיר בן לולו: נכון.
מרים ספיר בן לולו: החלפתי את סימונה ואחר כך את רקפת.
מאיר כהן: בהצלחה.
עפר שלח: אני רוצה להתחיל מהממצאים שעולים מהשאלון משרד מבקר המדינה לעובדים הסוציאליים עם 93 אחוזים שמדווחים על בעיית עומס.
עפר שלח: אני מדבר על עובדים סוציאליים לסדרי דין.
עפר שלח: 93 אחוזים מדווחים על עומס, 72 אחוזים על מידה מסוימת של תוקפנות ו-56 אחוזים על תוקפנות מילולית במידה רבה עד רבה מאוד.
עפר שלח: איך מתמודדים עם זה?
מרים ספיר בן לולו: קודם כל, אני אשמח לתאר את הסיבות לתופעה הזאת לפני שאנחנו נפרוס אתמה שעשינו מאז פרסום דוח מבקר המדינה.
מרים ספיר בן לולו: ראשית, כמו שאמר נציג משרד מבקר המדינה, באמת מדובר בעלייה במספר המשפחות שמטופלות בתחום סדרי דין.
מרים ספיר בן לולו: מספר המשפחות שמתגרשות בארץ.
מרים ספיר בן לולו: צריך גם להבין שלצד העלייה בגידול המשפחות, יש גם עלייה בעצימות הסכסוך.
מרים ספיר בן לולו: זאת אומרת, משפחות שבעבר היינו כותבים עליהן תסקיר אחד - בסוגריים אני אומר שהתסקיר הוא חוות דעת שכותב עובד סוציאלי לעניין סדרי דין לערכאות המשפטיות בנושא של משמורת וזמני שהות – יש לנו היום משפחות שאנחנו כותבים עליהן שניים ושלושה, לפעמים עד ארבעה, תסקירים.
מרים ספיר בן לולו: יש משפחות שנשארות בטיפול עובד סוציאלי לעניין סדרי דין גם למעלה מארבע שנים למרות שההתערבות שלנו בהגדרה היא התערבות זמנית.
מרים ספיר בן לולו: היא התערבות שיש לה התחלה ויש לה סוף.
מרים ספיר בן לולו: הדבר השלישי עליו אני רוצה ובו נגעה ענבל יושבת ראש האיגוד שלנו וגם בלהה מעיריית תל אביב, זה הסיפור של מורכבות התפקיד.
מרים ספיר בן לולו: אנחנו מדברים על תפקיד שהוא מאוד מאוד מורכב, יש לנו תנאי סף כניסה לקורסי הכשרה שלנו של בקשה לניסיון וותק בתוך עבודה סוציאלית, העבודה במרחב שלנו היא עבודה במרחב של קונפליקט גבוה, פגישה עם משפחות בצומת חיים מאוד קריטית בחיים שלהם, יש לפעמים פוגענות שמופנית כלפי עובדים סוציאליים לעניין סדרי דין, תלונות רבות שמופנות אלינו.
מרים ספיר בן לולו: כל אלה גורמים לזה שלפעמים למרות שאנחנו מכשירים עובדים סוציאליים ובשנה האחרונה פתחנו שלושה קורסים להכשרת כמעט 120 עובדים, עובדים סוציאליים לפעמים עוזבים את התפקיד בגלל כל מה שסקרתי עכשיו.
מרים ספיר בן לולו: מה עשה המשרד מאז פרסום דוח מבקר המדינה.
מרים ספיר בן לולו: בפברואר 2019, לפני שנה וחצי, הקצה מנכ"ל משרד הרווחה 75.5 תקנים צבועים ל-112 רשויות מקומיות.
מרים ספיר בן לולו: אני רוצה להתעכב על המילה צבועים.
מרים ספיר בן לולו: צבועים, המשמעות היא שלמנהל המחלקה אין שיקול דעת למי הוא מקצה את התקנים.
מרים ספיר בן לולו: זאת אומרת, אנחנו כמשרד הבנו שיש כאן תחום שדורש תגבור בכוח אדם ואנחנו אלה שבאנו לרשויות המקומיות ואמרנו להן שהתקן הזה ילך רק לעובדים סוציאליים לעניין סדרי דין.
מאיר כהן: כל התקנים אוישו?
מרים ספיר בן לולו: רובם אוישו.
מרים ספיר בן לולו: יש לנו רשות אחת שלא מצליחה לאייש ארבעה תקנים.
מרים ספיר בן לולו: אני כן אומר שתהליך האיוש בחלק מהרשויות היה ארוך, היה לנו לא פשוט לגייס עובדים, ושוב, מהטעמים שפרסתי עכשיו, אבל רובם ככולם אוישו.
מרים ספיר בן לולו: האתגר שלנו יהיה, כמו שאמרתי, אחרי תהליך ההכשרה, להשאיר את העובדים האלה.
מרים ספיר בן לולו: כמו שאמרה ענבל, הסיפור של התקנים הוא רק תחילתה של הדרך ולא סופה.
עפר שלח: גם אצלכם, אנחנו רואים את זה לכל האורך, יש בעיה של סרגל המדידה, של התקנון בסופו של דבר.
עפר שלח: אני מניח שיש לך ניסיון רב בתחום.
עפר שלח: את יודעת, אפילו בתנאים הרעבים של המערכת כאן בארץ, עם מה יכול עובד סוציאלי בסופו של דבר להתמודד.
עפר שלח: בכמה היית מעריכה את החוסר?
מרים ספיר בן לולו: אני לא צריכה להעריך משום שלפני מספר שנים נבנה מפתח תקינה לעובדים סוציאליים לעניין סדרי דין.
מרים ספיר בן לולו: דווקא זה אחד התחומים – אני לא יודעת אם היחידים בתחום של עבודה סוציאלית – שבו אני יכולה לומר לך שעובדת סוציאלית במשרה מלאה אמורה לכתוב חמישה תסקירים בחודש, סך הכול של 55 תסקירים בשנה.
מרים ספיר בן לולו: כשאני אומרת תסקירים, אני מזכירה שאני לא מתכוונת ל-55 משפחות אלא ל-55 תסקירים וכמו שאמרתי קודם על חלק מהמשפחות נכתב יותר מתסקיר אחד.
עפר שלח: אני מסתכל על הגרפים שמופיעים בדוח מבקר המדינה, על מספר תקני עובדים סוציאליים לסדרי דין לעומת מספר התסקירים ואני רואה שב-2016, שזו השנה האחרונה שהוא סוקר, אנחנו באזור ה-260 עובדים סוציאליים עם כמעט 15,000 תסקירים.
עפר שלח: על פי חשבוני זה באזור 600 תסקירים לעובד סוציאלי.
עפר שלח: זאת אומרת, הוא צריך לכתוב 50 בחודש כדי לעמוד בעומס הזה.
עפר שלח: זאת אומרת, אנחנו בחוסר איום ונורא.
מרים ספיר בן לולו: כיום יש בארץ בסביבות 700 עובדים סוציאליים לעניין סדרי דין, וכשאני אומרת את זה אלה עובדים סוציאליים שכותבים תסקירים לא רק בסכסוך פרידה וגירושין.
מרים ספיר בן לולו: אנחנו כותבים תסקירים בהרבה מאוד תחומים.
מרים ספיר בן לולו: יש לנו שני אולמות תוכן מרכזיים שזה גירושין ואפוטרופסות.
מרים ספיר בן לולו: המספר שאמרת לי עכשיו לא עושה לי שכל.
מרים ספיר בן לולו: אם אתה יכול עוד פעם לחזור עליו.
עפר שלח: שוב, אלה תקנים.
עפר שלח: אני לא יודע לגבי איוש, לגבי מה שקוראים בצבא המצבה הממוצעת שלכם בזמן נתון.
עפר שלח: התקנים כאן הם 260 אל מול כ-15,000 תסקירים שנדרשים בשנה נכון לשנת 2016.
מרים ספיר בן לולו: קודם כל, זה מספר תקנים ולא מספר עובדים סוציאליים.
מרים ספיר בן לולו: עובד סוציאלי יכול להיות גם בחלקיות משרה.
מרים ספיר בן לולו: לכן המספר שאמרתי, 700, יכול להתכתב עם המספר שאמרת.
עפר שלח: מה מספר התסקירים נכון לזמן הזה שאת אומרת 700?
עפר שלח: אם יש לך ל-2019.
מרים ספיר בן לולו: כן.
מרים ספיר בן לולו: יש לי נתונים של 2019.
מרים ספיר בן לולו: אני מדברת רק על תסקירים שנכתבו בתחום פרידה וגירושין.
מרים ספיר בן לולו: נכתבו 15,000 תסקירים על 10,000 משפחות.
מרים ספיר בן לולו: אני כן יכולה להגיד שבהשוואה לשנה קודמת הייתה לנו עלייה מועטה בה בשנת 2018 נכתבו 14,000 תסקירים.
עפר שלח: שלפי חשבוני זה כ-21 תסקירים לשנה לעובד סוציאלי, כמובן הכול בממוצעים, שזה סביר.
מרים ספיר בן לולו: אני כן יכולה להגיד לך שאנחנו אוספים גם נתונים על מספר המשפחות ברשימת המתנה ונכון ל-2019 אנחנו מדברים על 616 משפחות בתהליכי פרידה וגירושין שהמתינו לתסקיר עובד סוציאלי לעניין סדרי דין.
עפר שלח: כמה זמן המתינו?
מרים ספיר בן לולו: זה יכול לנוע.
מרים ספיר בן לולו: המספר שנאמר כאן, שנה, הוא מספר בקצה הרצף.
מרים ספיר בן לולו: יש מעט מאוד משפחות שמחכות שנה במעט מאוד מחלקות.
מרים ספיר בן לולו: זה יכול לנוע גם לשלושה-ארבעה חודשים ועד, כמו שאמרתי, עד שנה, אבל זה באמת במקצתן של המחלקות.
מאיר כהן: זה תלוי בפרופיל של הישוב.
מרים ספיר בן לולו: גם.
מרים ספיר בן לולו: לפעמים דווקא בישובים חזקים אנחנו פוגשים שיעורי גירושין גבוהים.
מאיר כהן: עובדת סוציאלית לסדרי דין עושה הרבה יותר מאשר אותה גברת עם אותה משכורת ועם אותה חלקיות משרה בישוב אחר.
עפר שלח: מאיר, אני רוצה לנצל את הניסיון שלך גם כראש רשות.
עפר שלח: העלינו כאן קודם מנהלת הרווחה של מרכז צפון תל אביב והיא דיברה על כך שעיריית תל אביב, שהיא עירייה חזקה כמובן, מגדילה ב-60 אחוזים את התקנים שלה על חשבונה.
עפר שלח: עירייה כמו דימונה מסוגלת להגדיל על חשבונה את תקני העובדים הסוציאליים?
מאיר כהן: כמעט ולא, אלא אם כן יש שבר מסוים בתקופה מסוימת ובמחלקה מסוימת בתוך אגף הרווחה שברגעים האלה עמדנו בפני שוקת שבורה והחלטתי כראש עיר לנייד תקציבים מכאן, מהיקב ומהגורן, כדי לייצר חצי משרה.
מאיר כהן: זאת הטרגדיה הגדולה.
מאיר כהן: ככל שהישוב הוא חזק – אגב, זה לא רק ברווחה כי אפשר גם לקנות שעות ממשרד החינוך ואפשר להקים חמש יחידות בפיזיקה לכל שני תלמידים ולא לכל 20 תלמידים – ולכן יש העדפה מתקנת.
מאיר כהן: אני יכול להעיד גם על בוז'י וכחלון שהיו לפני ועשו אפליה מתקנת וכן הגענו לפריפריה והגענו לפזורה הבדואית ולישובים ערבים, ושם נתנו.
מאיר כהן: כשבכל המקומות נתנו תקן, שם נתנו תקן וחצי כי הבנו את המצוקה.
מאיר כהן: שיהיה ברור מעל לכל ספק שככל שהישוב הוא חזק, השירות באגפי הרווחה – אני לא רוצה לומר טוב יותר – זמין יותר כי אפשר למצוא עובדת סוציאלית לסדרי דין שכותבת 20 תסקירים כאלה בשבוע – זה עניין מאוד אישי- אבל היא כל כך לויאלית וכל כך טובה והיא יושבת עד השעות הקטנות ובבוקר מתעוררת ומלווה איזה ילד ואת המשפחה שלו לקצה העולם.
מאיר כהן: הם באמת עושים עבודה קשה.
מאיר כהן: צריך לעשות חלוקה דיפרנציאלית של התקציבים במשרד הרווחה.
מאיר כהן: כנ"ל לגבי עוד סוגיה שבטח המבקר התמודד אתה בנושא של המצ'ינג.
מאיר כהן: זאת אומרת, אני מפנה ילד ואני צריך כרשות לשלם 25 אחוזים מכל השמה.
מאיר כהן: יש ערים שמטיילים ילדים חודש וחודשיים עד שיימצא התקציב הזה של לה-25 אחוזים להשלמה.
מאיר כהן: בעיר חזקה, ראש הרשות חותם על כך.
מאיר כהן: אני חייב שעשיתי את זה בדימונה וצברתי חוב והיו לי ויכוחים גדולים עם השרים.
מאיר כהן: לימים, כשאני הפכתי להיות שר הרווחה, אני הגעתי - לא אומר את שם הרשויות – לרשות שצברה חובות של שישה, שבעה ושמונה מיליון שקלים ולא יכלה לפנות ילדים מפאת החוב הזה.
מאיר כהן: משרד הרווחה אמר להם עד כאן, אני רוצה את ה-25 אחוזים.
מאיר כהן: זו אחת הסוגיות שצריכה לעלות כאן בשבועות הקרובים, אם אתה כבר מכנס את כל ההערות למשרד הרווחה.
מאיר כהן: זה חשוב מאוד.
עפר שלח: מרים, את עוד אתנו?