GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן מנליס: אני חושב שביקשנו, צריך להביא את האוצר לפה כדי שיגידו את זה, אבל לפחות מה שהם משדרים לי זה שביקשנו בקשה הוגנת מאוד.
רונן מנליס: מה שאנחנו ביקשנו לתקציב 20' זה 25% מהעודפים שלנו.
רונן מנליס: זהו, ללא תוספות נוספות.
רונן מנליס: ומה שביקשנו ל-21' זה תקציב הבסיס שלנו פלוס בבסיס את ה-25% של העודפים.
רונן מנליס: זאת אומרת אנחנו נוריד את התקציב ביחס ל-19'.
עפר שלח: תן לי את זה, אני מבולבל.
רונן מנליס: תקציב המשרד הוא כרגע 42 בבסיס בהמשכי.
רונן מנליס: אנחנו מבקשים פלוס 25% מהעודפים שלנו, שזה בערך 25 מיליון לשנת 2020, ובערך את אותו סכום בבסיס התקציב לשנת 2021.
רונן מנליס: אני חושב שזה סופר לגיטימי.
רונן מנליס: אני מול זה אמרתי שאנחנו נשתפר במימושים, אנחנו חייבים להשתפר בזה, אבל זאת הבקשה שלנו, היא ממוסמכת, אפשר גם להעביר לך אותה, אם אתה מתעניין בזה, באהבה.
עפר שלח: משרד החוץ, איך אתם בתוך הסיפור?
עפר שלח: נעם כץ, סמנכ"ל בכיר לדיפלומטיה ציבורית, אתה שמעת את הפרזנטציה של מנכ"ל המשרד?
נעם כץ: שמעתי.
נעם כץ: קודם כל אני רוצה לפתוח ולהגיד שהדברים שפתח בהם רונן הם דברים מדויקים.
נעם כץ: אנחנו קיימנו פגישה בין המנכ"ל שלנו לבין רונן וביני לבין רונן והצוותים שלנו הסכימו על מתווה של שולחנות עגולים שבהם נציג גם את כיווני הפעולה והדברים שאנחנו עושים בשוטף וגם נתכוונן ביחד לתוכניות עבודה לשנה הבאה.
נעם כץ: אני רוצה להגיד שאני מסתכל קדימה ולא אחורה.
נעם כץ: זה לא סוד שהיה מתח גדול מאוד בין שני המשרדים, אבל אני חושב שלטובת המערכת ומדינת ישראל והנושאים החשובים שאנחנו צריכים לקדם צריך להגביר את התיאום ואת שיתוף הפעולה.
נעם כץ: אני כן אגיד כמה הבחנות בסיסיות שאני חושב שצריך להבחין.
נעם כץ: קודם כל משרד החוץ עוסק בכל קשת האינטרסים של ישראל אל מול מדינות זרות, זה במערכת הבינלאומית, שהעולמות, מה שהוגדר פה דה-לגיטימציה, הם חלק מהם.
נעם כץ: שמחתי לשמוע שרונן מאמץ את ההגדרה שהוא אימץ לדה-לגיטימציה, זאת ההגדרה שמשרד החוץ עובד איתה מזה שנים ואנחנו חשבנו תמיד שהיא ההגדרה הנכונה והמתאימה.
נעם כץ: הדבר השני שצריך להגיד זה שיש שורה שלמה של נושאים, שגם הוזכרו פה בדיון, שהליבה שלהם איננה דה-לגיטימציה, הליבה שלהם היא עיסוק מדיני, יש להם מאיצים בעולמות הדה-לגיטימציה והם ביחסי גומלין משפיעים על התפתחות תופעת הדה-לגיטימציה, אבל ההובלה בהם היא הובלה מדינית, היא נעשית על ידי משרד החוץ.
נעם כץ: הזכרתם את ה-ICC ובכלל את עולמות המשפט הבינלאומי, עולמות הארגונים הבינלאומיים כולל הרשימות השחורות, שם אנחנו באמת משתפים פעולה עם קשת שלמה של ארגונים ומשרדים ממשלתיים, ממשרד הכלכלה ועד המשרד לנושאים אסטרטגיים.
נעם כץ: יש נושאים של סימון מוצרים, נושאים מדיניים בינינו לבין מדינות.
נעם כץ: גם על נושא מאבק באנטישמיות אני רוצה להגיד מילה.
נעם כץ: ממשלת ישראל הפקידה בידי משרד התפוצות חלק גדול מהתחומים של המאבק באנטישמיות.
נעם כץ: קיימנו תהליך דומה עם משרד התפוצות, אנחנו משתפים איתם פעולה.
נעם כץ: הדוח שהזכרתם, שהיו חלקים שלמים שלא קיבלנו או לא הסכמנו עם כל המסקנות שנאמרו בו, אבל בשורה התחתונה התיאום בינינו לבין משרד התפוצות, גם הסוכנות שנמצאת פה וגם גופים נוספים שלא הוזכרו, סביב המאבק באנטישמיות מתרחש.
עפר שלח: תרשה לי, אני אשים את זה, ברשותך, בשפה קצת לא פרלמנטרית.
עפר שלח: לקחו סמכויות ותחומי עיסוק שהם מובהקים שלכם, חילקו אותם למשרדים אחרים ומה שאתה אומר לי עכשיו: אין לנו ברירה, אז אנחנו מסתגלים, זאת אומרת אנחנו לומדים לשתף איתם פעולה, אנחנו בעצם בונים מחדש את מה שהיה צריך להיות באופן אורגני תחתינו תחת האילוץ הזה שהוא פוליטי במהותו.
עפר שלח: הניסוח הלא דיפלומטי שלי מדויק?
נעם כץ: היושב ראש, אנחנו משרתי ציבור ואנחנו חיים במסגרות שבהן אנחנו צריכים לפעול וטובת העניין עומדת לנגד עינינו.
נעם כץ: אני יכול להגיד שרמת התיאום בינינו לבין המשרד לנושאים אסטרטגיים נמצאת על גרף של שיפור והיא מתוך הבנה שהמשרד קיים, יש לו יכולות והוא צריך לפעול ואפשר להשיג הישגים ביחד ולא רק בחיכוך.
נעם כץ: כן עשינו הגדרה ותיחום של תחומים, לכן פתחתי בזה, אמרתי שיש נושאים שהם מדיניים שבהם אנחנו מובילים וגם בנושא ה-ICC כאשר המשרד לנושאים אסטרטגיים בונה פעילות בתחום התודעה היא מתואמת לגמרי.
נעם כץ: אגב, אני באופן אישי מוביל את התחום הזה.
נעם כץ: מאבק באנטישמיות הוא מאבק מורכב, הוא לא נוגע רק למה שקורה ברשתות והוא לא נוגע רק להתבטאויות או לפעולות אנטישמיות.
נעם כץ: הזכירו פה את ווילי מבריטניה, חלק מהשיח שלנו עם טוויטר היה על הנושא הזה.
נעם כץ: אנחנו מנהלים בכלל שיח עם רשתות חברתיות ועם חברות הטכנולוגיה, שהוא שיח הרבה יותר רחב מנושא הדה-לגיטימציה, הוא עוסק במיס-אינפורמציה, בדיס-אינפורמציה, פעילות מסיתה שהופכת לרדיקליזציה וטרור, יש לנו מגעים עם מדינות אחרות, אנחנו משתפים פעולה עם משרדים אחרים, עם משרד המשפטים.
נעם כץ: אגב, בנושא האנטישמיות, בנושא הזה, בכנס הגדול שנערך בשיתוף בין משרד החוץ למשרד התפוצות הפורום הבינלאומי למאבק באנטישמיות, שהוא האירוע הגדול ביותר בעולם שעוסק בנושאים האלה, החלק הראשון היה בשיתוף עם משרד המשפטים ונחתמה גם אמנה או הצהרת כוונות בין מדינות בנושאים האלה.
נעם כץ: אני אגיד עוד דבר אחד באופן גלובלי.
נעם כץ: לנו יש יתרון גדול שהוא הפריסה שלנו בשטח, ההיכרות שלנו האינטימית עם מה שקורה בכל מדינה והיכולת לראות את תוצר הפרפר, את ההשלכות של מה שנעשה בזירה אחת, גם השלכות רוחב בתוך אותה מדינה וגם השלכות רוחב בינלאומיות.
נעם כץ: הדבר הזה הוא דבר שעלה גם בדיון שלנו עם המשרד לנושאים אסטרטגיים כדי שלא יהיה מצב שבו פעילות שמתבצעת בנושאי מאבק בדה-לגיטימציה או תנועת החרם מתנגשת עם הפעילות והתובנות הכלליות.
נעם כץ: אני רוצה להגיד כמה דברים שנוגעים לדוח עצמו.
נעם כץ: קודם כל צריך להגיד שלמשרד החוץ יש יעדים מאוד ברורים בנושאים האלה, אני תיכף אגע בכמה מהם, יש לנו תפיסת פעולה ושיטות עבודה מאוד סדורות ויש לנו גם מדדים.
נעם כץ: בנושאי החרמות כשלעצמם, אנחנו פועלים לבלום יוזמות חרם באשר הן צצות, שמירה לוחצת על כל המגרש, אנחנו עושים את זה יחד עם כל השותפים האפשריים, מעדכנים במידע שמצטבר אצלנו, מתעדכנים במידע שמצטבר אצל אחרים, יוצרים קואליציות אזרחיות שגם מתריעות וגם נאבקות.
נעם כץ: הדבר השני שאנחנו עושים זה הצרת מרחב הפעולה של גורמי דה לגיטימציה ואת ההגבלה של השפעה של הפעולות שלהם בתוך המדינות ועל יחסי ישראל עם המדינות האלה.
נעם כץ: אנחנו עושים את זה גם באמצעים של דיאלוגים מדיניים, גם באמצעות קידום מגבלות מסוגים שונים, חוקיות, רגולטיביות, משפטיות, במקומות שהדבר הזה אפשרי.
נעם כץ: אני אתן כמה דוגמאות לדברים האלה תיכף.
עפר שלח: ברשותך, אנחנו טיפה לחוצים בזמן.
נעם כץ: אני תיכף מסיים.
נעם כץ: אנחנו עושים פעילות של דיפלומטיה ציבורית שהיא מיועדת לחשיפת האופי האלים, לפעמים האנטישמי, גם של המשתייכים לתנועות האלה וגם של הפעולות שלהם ולדברים האלה יש השלכות משפטיות, כמו הדיון שעכשיו יש אצלי בפסילת הרשעה צרפתית בבית הדין לזכויות אדם של מועצת אירופה וכו'.
נעם כץ: אלה נושאים שהם בטיפול שלנו.
נעם כץ: כמה דברים, שנגעו בהם גם אחרים.
נעם כץ: קודם כל חקיקה.
נעם כץ: חקיקה ישנה היום מ-2015 ועד היום, מהחקיקה הראשונה בטנסי ועד היום, 31 חקיקות בארצות הברית בנושאים האלה.
נעם כץ: זה לא טריוויאלי, זה גם מאותגר בבתי משפט אמריקאים על ידי ארגונים משמעותיים ובכל זאת זה מייצר אווירה ציבורית שמגבילה את תנועת הדה-לגיטימציה.
נעם כץ: גם חקיקה באירופה, החלטות פרלמנטריות.
נעם כץ: אם נזכיר לאחרונה רק את ההחלטות בצרפת, בגרמניה ובאוסטריה.
נעם כץ: אימוץ הגדרת IHRA שהוזכרה פה.
נעם כץ: צריך להגיד, הגדרת IHRA כשלעצמה היא הגדרה מצמצמת, מה שהופך אותה להגדרה חיונית מבחינתנו זה שורת הדוגמאות.
נעם כץ: יש היום 29 מדינות שאימצו את הגדרת IHRA אבל רק עשר מהן אימצו אותה עם הדוגמאות.
נעם כץ: זה מאבק מאוד רגיש, חלק מהרגישות נוגע לחופש הביטוי והמשמעויות של החלקים בהגדרת IHRA שנוגעים כביכול בחופש הבעת הדעה.
עפר שלח: נעם, אני ממש מבקש ממך להתכנס לקראת הסוף.
נעם כץ: בסדר, אני מתכנס.
נעם כץ: אותם דברים נמצאים גם אל מול הרשתות החברתיות.
נעם כץ: דיברו על הצהרת IHRA, צריך להגיד שלמשרד החוץ יש תפיסה שהוא מקדם שבה הוא אומר שהאחריות של רשתות הטכנולוגיה או חברות הטכנולוגיה איננה נוגעת לתיקון הראשון, לחופש הביטוי, אלא היא נוגעת לחופש העברת המידע, אלה חברות שמניעות מידע ממקום למקום.
נעם כץ: אנחנו עוסקים בעולם של תנועה, של חוקי תנועה, תנועה של מידע במקרה הזה, ושם אפשר לייצר את ההגבלות שנדרשות.
נעם כץ: זה דיון שאנחנו מקיימים, היה רק לפני שבועיים במשרד החוץ דיאלוג של מדינות ושל חברות הטכנולוגיה בכנס הדיפלומטיה הדיגיטלית השלישי שעשינו.
עפר שלח: לצערי אני אעצור אותך כאן.
עפר שלח: חבר הכנסת קלנר רוצה להתייחס, בבקשה.
אריאל קלנר: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ואני רוצה לברך אותך באמת על הדיון המאוד מאוד חשוב הזה.
אריאל קלנר: הקמתי לפני שבוע את השדולה למאבק באנטישמיות ובדה-לגיטימציה בכנסת.
אריאל קלנר: כמובן שאני לא בא לקחת סמכויות, אלא באמת יש פה הרבה מאוד גופים מקצועיים שעוסקים בעבודת הקודש הזאת, אני כן אשמח מאוד שאנשים שעוסקים בתחום הזה יגיעו לכנס הראשון שאנחנו נעשה של השדולה.
אריאל קלנר: אנחנו נעצים את השיח וניתן לו במה.
אריאל קלנר: כמובן שאנטישמיות ודה-לגיטימציה חד הם, זה היום מגיע ממקום אחד, מאותה תופעה.
אריאל קלנר: ואני רוצה גם לחזק את הדברים שאמר יושב ראש הסוכנות, יצחק הרצוג, על החשיבות של אימוץ הגדרת האנטישמיות של IHRA, וההתמודדות עם האנטישמיות ברשתות החברתיות.
אריאל קלנר: אני גם רוצה להתנצל שאני צריך לעזוב עכשיו את הדיון הכול כך חשוב הזה כי יש לי עוד כמה ועדות אחרות שאני צריך להיוח בהן.
אריאל קלנר: באמת העשייה הזו היא עשייה ברוכה, יש פה הרבה מאוד גורמים, צריך לדעת איך לתאם בין כולם, ואני מברך את כולם וגם אותך, אדוני היושב ראש, על הדיון.
רונן מנליס: חבר הכנסת קלנר, לפני שאתה הולך, אנחנו רואים חשיבות אדירה בפיקוח של הכנסת על העבודה שלנו וכל הזמנה שתגיע יגיעו נציגי המשרד וישתפו אותך גם בעשייה וגם בכל מה שאפשר לעשות ונראה איך אפשר לעשות את זה ביחד יותר טוב.
אריאל קלנר: בשמחה רבה.
שי כהן: זה לא השדולות, השדולות לא עוסקות בפיקוח.
רונן מנליס: לא משנה, הוא חבר כנסת?
שי כהן: כן.
רונן מנליס: בירכתי אותו על זה שהוא חבר כנסת.
עפר שלח: כן, לך תדע כמה זמן זה יימשך, עבור כולנו.
רונן מנליס: הוא גם היחיד שבחר להגיע לפה.
רונן מנליס: רק על זה הוא מקבל מחמאה ממני.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את מולי אדן, בבקשה.
עפר שלח: מולי, בוקר טוב.
עפר שלח: לשעבר נשיא אינטל ישראל, סגן בכיר לאינטל העולמית.
עפר שלח: אני ביקשתי ממך או אתה ביקשת להשתתף, אני רוצה לשאול אותך לגבי באמת ההשלכה של זה, כמי שיש לו פרספקטיבה של חברה גלובלית מהגדולות שיש לה גם, כמובן, רגל מאוד איתנה פה בישראל.
עפר שלח: עד כמה התנועות האלה הן אפקטיביות אל מול חברות מסוגה של אינטל.
עפר שלח: אתה לא חייב להתייחס לאינטל ספציפית, אבל אל מול חברות מסוגה.
מולי אדן: אני חושב שהמשמעות שלהן היא כמובן גדולה, ובמיוחד במדינת ישראל.
מולי אדן: במאמר מוסגר, כדי שכולם יהיו על אותו קו, כולם מתגאים בזה שמדינת ישראל מובילה בהוצאה למחקר ופיתוח כאחוז מהתמ"ג, אבל כשאתה מסתכל מהו האחוז שמדינת ישראל שמה דרך המדען הראשי אנחנו לא במקום הראשון ב-OECD, אנחנו במקום האחרון ב-OECD, מה שאומר שרוב המחקר והפיתוח של מדינת ישראל, של ה-startup nation, תשתמש בכל המילים שלך, זה לא תקציב מדינת ישראל, אלא זה מתבטא בהשקעות חוץ בחברות רב לאומיות שנמצאות - - -
עפר שלח: עסקנו בזה פה בוועדה בשבוע שעבר.
מולי אדן: לכן שיהיה ברור, אם יש איזה שהוא רעד בחוץ לארץ, ללא שום ספק זה יגיע אלינו, כי למעלה מ-50% של מחקר ופיתוח שלנו זה כספים שמגיעים מבחוץ.
מולי אדן: לגופו של עניין לגבי השאלה שלך, אני הייתי רוצה להתייחס לשני נושאים, האחד זה הנושא העסקי והשני זה הנושא האקדמי שלדעתי הוא לא פחות חשוב והוא ייפגע הרבה יותר מהר כי שם יש חופש אקדמי ואתה לא יכול לעשות ולפנות לממשלות ודברים דומים.
מולי אדן: אז בנושא העסקי, אני לא אגיד שאם קורה משהו, מישהו קם מחר בבוקר ועוזב את מדינת ישראל, אבל ללא שום ספק אם ישנם סנטימנטים שליליים ודברים כאלה, אז קודם כל חברות שבאות להשקיע במקום מסוים ללא שום ספק ישאלו את עצמן שאלה נוספת, האם זה נכון או לא נכון, ואנחנו צריכים להבין שכל פעם שמדובר על השקעה בישראל תמיד עומדת אלטרנטיבה נוספת.
מולי אדן: במקרה של אינטל, אני הייתי צריך כל הזמן להתמודד מול אירלנד, כי הם נתנו הצעות מאדו מאוד אטרקטיביות.
מולי אדן: תודה לאל פה היה לנו באמת עזרה ממשלתית שהבינה את החשיבות ושמו את זה כאן.
מולי אדן: אבל ללא שום ספק, אם הארגונים האלה יתפסו מומנטום, ולדעתי, דרך אגב, אני אכנס לזה אחרי זה אם תשאלו, נושא של סיפוח ודאי שיגרום למומנטום בדברים האלה.
מולי אדן: בשלב הראשון, לדעתי, חברות שצריכות להשקיע כאן או venture capital שנורא חשוב מה המצב שלהן, ישקלו פעמיים לפני שישקיעו בישראל, וחברות שכבר נמצאות כאן, אני לא חושב שביום אחד הם יוציאו את הפעילויות, אבל אם מדובר על השקעה כמו של אינטל, של תשעה מיליארד וכו', ומדובר על השקעות לעשר שנים וקדימה, אני חושב שהשיקול הזה הוא חלק מכלל השיקולים שאנחנו חייבים להביא אותם בחשבון.
מולי אדן: לגבי הפן האקדמי שאמרתי, זה הרבה יותר מהיר.
מולי אדן: יש פרופסורים שהיום לא באים, יש ארגונים שלא עובדים איתנו, ואם אנחנו ניכנס לרשימת חרמות דבר ראשון אנחנו לא נקבל גרנטים, ואם כבר היום האקדמיה הישראלית לא נמצאת ב-100 הראשונים אני חושב שזה יכול להזיז אותנו הרבה יותר אחורה.
מולי אדן: לכן אנחנו צריכים להיות מאוד רגישים.
מולי אדן: במאמר מוסגר אני רוצה רק להתייחס למשהו שאמרו כאן קודמיי, בנושא של ה- social networking, בשבילי עדיפות ראשות זה social networking של הילדים בגיל 25 עד 30 כי הילדים האלה של היום, כשהם כותבים ברשת נגד מדינת ישראל, בעוד 15 שנה או עשר שנים הם המנהיגים של כל המדינות האלה.
מולי אדן: כלומר אני לא מתייחס ל- social networking כמשהו אזוטרי של ילדים, אלא של מי שהולך להיות בעוד עשר שנים ליד שולחן ההחלטות.
עפר שלח: אני לא חושב שיש מישהו בעולם שמתייחס ל- social networking כמשהו לא רציני.
עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך לסיום הקטע הזה אם אתה מכיר שמתייעצים, כל הגופים שעוסקים בזה ברמה הממשלתית, עם המגזר העסקי, עם העולם האקדמי, האם האינפוט שלכם נכנס לתוך העבודה שלהם?
מולי אדן: אני לא יכול לדבר, לא בשם המגזר העסקי ולא בשם המגזר האקדמי, אני אדבר בשמי.
מולי אדן: אני לא שמעתי על זה.
מולי אדן: כשעבדתי מול IATI, שזה ארגון תעשיות האלקטרוניקה, גם כן לא שמעתי.
מולי אדן: אני חושב שתמצאו הרבה מתנדבים שישמחו לתת את האינפוט.
מולי אדן: ההחלטה בסופו של דבר היא החלטה פוליטית, אבל היינו מאוד שמחים, אני חושב, שתמצאו את האנשים המתאימים לכמת את האינפורמציה ולהנגיש את הנתונים האלה כדי שכשמישהו בא לקבל החלטה הוא לפחות יבין מה הסיכון.
מולי אדן: הרי זה לא שחור-לבן, אבל אנחנו יכולים בפירוש להגדיר מה הסיכון בפעולה מהסוג הזה.
עפר שלח: מולי, תודה רבה.
מולי אדן: עוד משפט אחד, אם מותר ברשותך.
מולי אדן: המשפט האחרון שאני רוצה להגיד אותו, ולמרות שאני הוזמנתי הנה כאיש מקצוע ואיש הייטק, אני כן רוצה להגיד משהו ברמה הפוליטית, כי אני רואה את השיח הפוליטי ואין בן אדם שלא בפנים.
מולי אדן: מדובר על כן סיפוח, לא סיפוח, הדבר היחידי שמפחיד אותי, ואני אומר את זה כאזרח מדינת ישראל וכאיש הייטק, שיהיה סיפוח קטן.
מולי אדן: בסיפוח קטן, א', הוא לא ייתן לנו את הסיפוח, אבל ב', את כל הנזק הוא יגרום, כי האויבים שלנו יידעו איך למנף אותו ואז אנחנו יוצאים מזה כמו שאומרים בסיפור, הוא גם אכל את הדגים המסריחים וגם גירשו אותו מהעיר.
מולי אדן: אז צריך נורא נורא להיזהר, לא להסתכל כאן על אקט פוליטי, כן בחירות או לא בחירות, ואני אומר את זה לכולם, להבין שכשזה קורה המשמעות קיימת שם.
מולי אדן: ודבר אחרון, כאיש הייטק אני למדתי דבר אחד, רבותיי, כשיש לך בעיה, בעיה גדולה, תמקד את כל המשאבים שלך בפתרון הבעיה.
מולי אדן: רבותיי, הבעיה שיש לנו היום, הבעיה הכלכלית, היא קטנה, איך אמרתי היום בבוקר?
מולי אדן: הבורסה בארצות הברית מלבלבת והכלכלה מצטמקת.
מולי אדן: אנחנו עוד לא רואים את מה שהולך לקרות כשאנשים יפנימו את מה שקורה בעולם הכלכלה.
מולי אדן: הולכים ליפול עלינו כל כך הרבה אסונות.
מולי אדן: רבותיי, אני מתחנן, בעתיד הקרוב לא לפתוח חזיתות נוספות, זה לא הזמן, יש לנו אתגרים אדירים שאנחנו רואים אותם יום יום.
עפר שלח: כמי שמתנגד לסיפוח, כידוע, אני חושש שיובן מדבריך שסיפוח גדול זה דווקא טוב.
מולי אדן: לא, לא, לא, זה אני לא אמרתי.
מולי אדן: בסופו של דבר סיפוח או לא סיפוח זו תהיה החלטה פוליטית, מה שאני קורא זה שלא יעשו צעד ביניים שבסופו של דבר יכתיב את המהלכים הגדולים.
עפר שלח: אני מבקש הערות, רק הערות, מנדב תמיר, חבר ועד מנהל מכון מתווים שעוקב אחרי מדיניות החוץ הישראלית.
עפר שלח: נדב, בבקשה.
עפר שלח: אבל באמת, לצערי, הערות קצרות.
נדב תמיר: תודה, היושב ראש.
נדב תמיר: אני רוצה בקצרה להגיד שראשית אני מאוד מאוד מתרשם מהרוח החדשה ששמענו ממנכ"ל המשרד לעניינים אסטרטגיים והשרה שלו, אני חושב שזה שינוי מאוד מרענן אחרי שתקופה ארוכה מאוד המשרד לעניינים אסטרטגיים עזר ל-BDS, לא בכוונה כמובן, אבל בפעולותיו הוא בעצם עזר ל-BDS.
נדב תמיר: אני חושב שההפרדה שעשה המנכ"ל בין האתגרים השונים ולהבין שה-BDS הוא קטע טקטי ויש פה קטעים שהם הרבה יותר אסטרטגיים היא חשובה וקריטית.
נדב תמיר: הבעיה האסטרטגית של מדינת ישראל זה שפרוגרסיביים וליברלים מתרחקים מאיתנו וזה פוגע ביכולת שלנו להשפיע בשני הצדדים של הפוליטיקה האמריקאית וגם בקשר שלנו עם העם היהודי, בעיקר בארצות הברית.
נדב תמיר: אני חושב שגם הגישה של לשתף פעולה עם משרד החוץ, שהוא בעצם המשרד שנמצא בשטח ומבין את הדברים האלה ולא רואה בזה רק אתגר מודיעיני, הוא קריטי.
נדב תמיר: אני אגיד שהחיבור בין BDS לאנטישמיות, לדעתי גם אם יש מקומות שזה אכן קורה הוא מזיק.
נדב תמיר: אלה שתי תופעות שונות, האנטישמיות זו בעיקר תופעה שנמצאת בימין הקיצוני הגזעני, אלה שמובילים אותו הם כיום חברים של ממשלת ישראל, בעוד שה-BDS נמצא במקומות אחרים והרבה יהודים שותפים לו.
נדב תמיר: לכן צריך להבין שאסור להתמודד נגד ה-BDS בלי להבין את האתגר האסטרטגי.
נדב תמיר: בעיניי חקיקה נגד חופש ביטוי, ככה היא נתפסת בארצות הברית, פוגעת במאמץ האסטרטגי ומרחיקה ממדינת ישראל הרבה מהקהלים הליברליים.
נדב תמיר: תודה, עד כאן.
עפר שלח: אם יש לך משהו להוסיף?
רונן מנליס: ארבע שורות.
רונן מנליס: אחת, תודה.
רונן מנליס: שתיים, אנחנו רואים את כל מי שנמצא פה, בזום ולא בזום, כשותפים שלנו ונעשה הכול לגבי השיתוף.
רונן מנליס: שלוש, יש למדינת ישראל בעיה במרחב הדיגיטלי, גם בהגדרות של הפלטפורמות שמאפשרות בשם חופש הביטוי דברים שאי אפשר לקבל אותם וגם ביכולת לנצח בקרבות התודעה.
רונן מנליס: ודבר אחרון, אנחנו נשתפר במה שאנחנו צריכים להשתפר בו ונשמח לבוא שוב בהמשך ולהציג איך השתפרנו ובמה.
עפר שלח: אני אגיד כמה דברים.
עפר שלח: אחת, אני מאוד מברך על המגמה החדשה, המשרד לנושאים אסטרטגיים, זו הייתה אחת הסיבות שכינסתי את הדיון הזה, כמו שאמרתי בהתחלה, היה סוג של חור שחור לציבור הישראלי.
עפר שלח: בסוף זה לא רק כסף מהכיס שלנו, זה נושא, שכמו שכולנו מסכימים, שיש לו חשיבות גדולה, חשיבות לאומית, ולא יכול להיות שתחת המעטה של סודיות הפעולה והצורך בסודיות הפעולה יתחבא משרד ממשלתי שלם שאפילו היקף תקציבו לא היה ממש ברור, גם למי שעוסק בנושאים האלה.
עפר שלח: אתה היית דובר צה"ל, אתה יודע היטב, וזאת הייתה גם המדיניות שלך כדובר צה"ל, להיפך, ככל שאתה חושף יותר, ככל שאתה יותר ברור, זה אגב גם מאפשר לשמור על מה שקוראים ליבת הסוד כשצריך סוד, ולא צריך הרבה סוד במשרד לנושאים אסטרטגיים.
עפר שלח: אתה אמרת, הבקשה לחופש המידע, אם יש מישהו בצד השני שהוא סופר רגיש אז אתה מסתיר את זה, זה בסדר גמור, זה מקובל על כולנו, אבל זה לא צריך להיות.
עפר שלח: הדבר השני, כן, ברור שיש פה, אתה יודע, בעולם המודיעין שאתה מכיר היטב, טשטוש של התחומים שגרם לזה שארגוני מודיעין שפעם היו ביניהם קירות מאוד ברורים והרבה מאוד סכסוכים טריטוריאליים היום עובדים בשיתוף פעולה הרבה יותר טוב.
עפר שלח: פה הקירות וזה, זה נוצר כתוצאה מהחלטות פוליטיות, ההחלטות האלה בעיניי היו החלטות לא נכונות לשעתן ואולי גם לא נכונות עד היום, ברור לי שברמה הפקידותית, שאתה מייצג אותה וייצג אותה גם נעם כץ ממשרד החוץ, אתם עושים כמיטב יכולת
עפר שלח: כם לשתף פעולה ועל זה צריך לברך.
עפר שלח: עדיין צריך לשקול את הנכונות של ההחלטות האלה לכשעצמן.
עפר שלח: ולגבי הפעולה שלכם, צריך להגיד, בסוף אם אני מבין נכון, תקציב הפעולות העיקרי הוא היום סביב הנושא של 'קונצרט', זו תפיסה, אנחנו לא נצליח להיכנס לזה לעומק האם התפיסה הזו מוכיחה את עצמה, האם היא מוצדקת מלכתחילה, בסופו של דבר נשאלת השאלה, ואני מניח שאתם בדיון על זה, אתה אמרת שאתם בדיון על זה לראות, ומן הסתם אולי בשנה הבאה תהיה שנת מבחן, אם שוב רמת המימוש תהיה כמו שהיא הייתה אז צריך לשקול את כל הדבר הזה.
עפר שלח: על דבר אחד כולנו מסכימים, חשיבות הנושא היא עליונה ואני מסכים לגמרי עם מה שהצגת, שהשנה הבאה עומדת להיות שנת אתגר.
עפר שלח: נדמה לי שיש לנו ניחוש לאן הסיפור של ה-ICC הולך, לפחות מבחינת ההכנות שאנחנו צריכים לעשות, יש התפתחויות פוליטיות בכל רחבי העולם שנוגעות גם להשלכות של דברים שלא קשורים לישראל, כמו משבר הקורונה ואי יציבות של משטרים שישפיעו עלינו.
עפר שלח: אנחנו לדבר הזה צריכים להיות מוכנים כי, אני לא רוצה להתייחס כאן באמת להשלכות של החלטות מדיניות של מדינת ישראל, זה דבר שהוא בלב הוויכוח פה בבניין הזה, אבל המציאות רק הולכת ומסתבכת והצורך שלנו מולה זה להיות מסודרים, להיות בהירים, להיות שקופים.
עפר שלח: אמרת לגייס את הציבור הישראלי, להיות שקופים לציבור הישראלי ובעיקר לנסות להצליח.
עפר שלח: אנחנו נעסוק היום באחד הענפים, אולי הענף שנפגע קשה ממשבר הקורונה, ענף התיירות.
עפר שלח: מהמסמכים שהוגשו לנו גם על ידי הממ"מ וגם מסמכים שהובאו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אני אצטט כרגע נתון אחד: 5,800 כניסות של תיירים ביוני 2020 לעומת 365,000 ביוני 2019.
עפר שלח: זה מספיק בשביל להסביר את עוצמת הפגיעה בענף החיוני הזה שמפרנס עשרות אלפי ישראלים, אם לא יותר.
עפר שלח: אנחנו ננסה לראות מה הן הדרכים גם לשקם אותו, גם להתמודד, בהנחה שמלווה אותנו בכל הדיון בקורונה, שהנגיף הזה ותוצאותיו, בוודאי תוצאותיו הכלכליות, יהיו איתנו עוד הרבה מאוד זמן, שנה ל פחות.
עפר שלח: דוח מבקר המדינה הרלוונטי הוא מתוך דוח מבקר המדינה 66ג – הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם, זאת אומרת, הוא עוסק בשיווק של משרד התיירות את התיירות במדינת ישראל בימים כתיקונם.
עפר שלח: אנחנו ננסה לצאת מזה ולראות מה עושים בימים מאוד לא כתיקונם האלה.
עפר שלח: נתחיל כרגיל עם משרד המבקר, בבקשה.
אהרון הלינגר: (הצגת מצגת) בוקר טוב, שלום לכולם.
אהרון הלינגר: כפי שציין היושב-ראש, ענף התיירים הוא אחד הענפים החשובים לכלכלת מדינת ישראל, בין היתר בשל תרומתו לתעסוקה במשק.
אהרון הלינגר: על רק ההתרחשויות הגיאופוליטיות והביטחוניות באזור והטלטלות בעקבותיהן, עולה חשיבות להבלטת מדינת ישראל כיעד תיירות אטרקטיבי כדי להגביר את תרומת ענף התיירות לכלכלת ישראל.
אהרון הלינגר: הדוח שאנחנו עוסקים בו בנושא הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם פורסם במאי 2016.
אהרון הלינגר: הממצאים נכונים לשנת 2015.
אהרון הלינגר: כפי שצוין, הביקורת נעשתה בתקופה בה ענף התיירות בארץ היה בצמיחה, ומספר התיירים שהגיעו לארץ גדל משנה לשנה.
אהרון הלינגר: אני אציג בקצרה את הדוח והממצאים העיקריים שפורטו בו.
אהרון הלינגר: משרד התיירות מביא אורחים לארץ כאחת מפעולותיו ליצירת חשיפה לישראל, ולשווקה בחו"ל כיעד תיירות.
אהרון הלינגר: זאת על ידי אגף מבצעי רוח שבמשרד.
אהרון הלינגר: האורחים הם בעיקר מקבלי החלטות, מעצבי מדיניות, וכן אורחים רשמיים ברמה ממלכתית, מנהיגי דעת, ראשי ארגונים, עיתונאים, צוותי טלוויזיה, שדרי רדיו, צלמים, סוכני נסיעות, בלוגרים, כתבים ברשתות החברתיות וידוענים.
אהרון הלינגר: מטרת האירוח היא לשמש כלי הסברה למדינת ישראל על ידי יצירת הד תקשורתי חיובי מביקורם של האורחים בארץ, דבר שיסייע לשיפור תדמית המדינה ולעידוד התיירות מחו"ל.
אהרון הלינגר: הנושאים שנבדקו במהלך הביקורת זה פעילות האגף, איתור אורחים, ביצוע האירוח, התקשרויות עם ספקים, לצורך מתן השירותים לאורחים, בניית תיק האירוח והכשרת מורי דרך.
אהרון הלינגר: כמו כן, בדקנו את מעקב אחר תוצרי האירוח, מתכונת העבודה של האגף, ואיגום פעולות ומשאבים של כל משרדי הממשלה המארחים אורחים מחו"ל, ויש לא מעט כאלה.
אהרון הלינגר: משרד התיירות מפעיל 19 לשכות של המשרד במדינות שונות, בארה"ב, באירופה, בקנדה, בדרום אמריקה ובמזרח אסיה.
אהרון הלינגר: 3,000 אורחים מגיעים מדי שנה באמצעות אגף אירוח, והם מטופלים ב-30 עד 40 תיקי אירוח בחודש.
אהרון הלינגר: מטפלים באורחים האלה תשעה מתאמי אירוח.
אהרון הלינגר: התקציב השנתי לאירוח הוא בין 10 ל-11 מיליון ש"ח, בשנים 2012 עד 2014, וביצוע התקציב הגיע עד 83%.
אהרון הלינגר: משרדי ממשלה נוספים הזמינו כ-3,000 אורחים מטעמם בשנים 2011 עד 2014 בעלות של כ-28 מיליון ש"ח.
אהרון הלינגר: הממצאים העיקריים שהועלו בדוח" היעדר מדיניות של המשרד בעניין איתור האורחים.
אהרון הלינגר: מינהל השיווק שבמסגרתו פועל אגף אירוח לא פעל על פי תוכנית אב תיירותית מקיפה ורב-שנתית לגבי איתור האורחים במדינותיהם.
אהרון הלינגר: ההמלצות היו גיבוש תוכנית המבוססת על צורכי המדינה ועל הפוטנציאל שיש באותן מדינות לגבי יכולת האורחים לתרום לקידום הפעילות התיירותית לישראל.
אהרון הלינגר: אנחנו המלצנו שמשרד התיירות יבחן איך להגדיל את מספר האורחים שיוזמנו ממדינות שיש בהן פוטנציאל להגדלת התיירות מהם.
אהרון הלינגר: כמו כן, המלצנו שלשכות המשרד בחו"ל יגבשו רשימות של אורחים פוטנציאליים ויעדכנו אותם באופן שוטף – דבר שלא נעשה.
אהרון הלינגר: לגבי ביצוע האירוח, אנחנו העלינו שביצוע האירוח נעשה שלא על פי הוראות הדין וכללי המינהל התקין.
אהרון הלינגר: אגף האירוח לא התקשר עם ספקים לצורך האירוח במכרז פומבי.
אהרון הלינגר: וההמלצה של המשרד למבקר המדינה הייתה שעל המשרד לוודא כי האגף פועל לפי הוראות הדין וכללי המינהל התקין, ושהוא יסדיר את התקשרויות האגף עם הספקים השונים כנדרש על פי הוראות הדין.
אהרון הלינגר: מעקב אחר תוצרי האירוח – בנושא הזה העלינו שהמשרד לא מקיים מעקב ראוי אחר תוצרי האירוח כנדרש על פי נוהל של משרד התיירות עצמו.
אהרון הלינגר: המלצנו שהמשרד ישים דגש על מעקב אחר תוצרי האירוח לפי הנוהל שלו, שהוא ידגיש בפני האורחים את החשיבות הרבה שיש למילוי שאלון המשוב על ידי אותם אורחים כדי שהוא יוכל להשתמש בזה לצורך טיוב הפעולות שלו, ושהמשרד יבדוק באיזו מידה הפרסומים שפורסמו לאחר האירוח ביוזמת האורחים אכן נתנו ביטוי לאירוח.
אהרון הלינגר: כמו כן, המלצנו שהמשרד יסיק מסקנות באשר לשיפורים הנדרשים במתכונת האירוח בעקבות התגובות שהוא יקבל.
אהרון הלינגר: בנושא של איגום פעולות ומשאבים של גורמי ממשלה בעניין אורחים, בדוח מבקר המדינה משנת 2011 הומלץ שמשרדי הממשלה השונים המארחים אורחים מחו"ל, יבחנו את האפשרות לאגם משאבים תקציביים לצורך הזמנת אורחים.
אהרון הלינגר: ההמלצה הזאת לא יושמה.
אהרון הלינגר: משרדי הממשלה אינם משתפים פעולה ביניהם כדי למקסם את תועלת המדינה מאירוח.
אהרון הלינגר: למשל, כשאורח מגיע אז הוא יוכל להיות גם אורח של גוף ממשלתי נוסף.
אהרון הלינגר: ההמלצות היו קיום שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה המזמינים אורחים מחו"ל; לשקול פרסום מכרז ממשלתי לבחירת גוף שיבצע עבור כלל משרדי הממשלה את הפעולות המינהליות והטכניות הנוגעות לאירוח אישים ומשלחות מחו"ל; ושהוא יבחן חלופה לפיה גוף מקצועי אחד יבצע עבור כלל משרדי הממשלה את הפעולות האמורות בדוגמה לחברת הביטוח הממשלתית ענבל.
אהרון הלינגר: לסיכום, נוכח תרומת ענף התיירות, כפי שצוין, לכלכלת המדינה וההיקף הכספי של תקציב משרד התיירות, יש צורך בפעילות שיווק נכונה והסברה יעילה של מדינת ישראל לעולם.
אהרון הלינגר: קיימת חשיבות רבה לפעילותו של אגף האירוח במשרד התיירות.
אהרון הלינגר: ממצאי הדוח מצביעים על כך שעלו ליקויים בפעולות שונות של אגף האירוח.
אהרון הלינגר: על המשרד לפעול לשכלול פעולותיו בתחום ביצוע האירוח כדי להפיק את המרב מהביקורים ומהתקציב המופנה לשם כך.