GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי סעד: בהמשך אנחנו מדברים על מניעת הישנות של עיכובים בפרויקטים של נתיבי העדפה עירוניים ובינעירוניים, לקדם את הפרויקטים האלה של מתן העדפה, לפעול במשותף לשפר את השירות בתחבורה הציבורית ברמה הארצית בכלל ובפריפריה בפרט, לפעול להגדלת התדירות, הקטנת הצפיפות באוטובוסים, ברכבות כבדות ורכבות קלות.
צחי סעד: בסופו של דבר כל הנושאים האלה מתקשרים לפונקציית המטרה שהיא שיפור השירות, שמובאת פה בנקודה הזאת.
צחי סעד: ראוי שמשרד התחבורה בשיתוף אגף התקציבים יכינו תוכנית רב-שנתית לצמצום הפערים בתשתיות לתחבורה ציבורית ובשירותי התחבורה הציבורית ביישובים הלא יהודיים, ופעולה משותפת ומאומצת של שרי התחבורה והאוצר למתן תמריצים לנהגים ואמצעים כלכליים להפחית את השימוש ברכב פרטי ולצמצום הנסיעה ולייעל את הרכב המיסים שמוטלים על הנהגים ולכל הפחות להקטין את התמריצים הקיימים היום להמשיך ולהשתמש ברכב פרטי.
צחי סעד: השקף המסכם נותן פה את הדברים האחרונים שדיברנו עליהם.
צחי סעד: הממשלה צריכה לבצע בחינה מערכתית כוללת של משבר התחבורה הציבורית בארץ, לפעול להסרת חסמים שיאפשרו את ביצועם של פרויקטים תחבורתיים חשובים בלוחות זמנים סבירים, לפעול להקמת רשויות תחבורה המטרופוליניות בהתאם להחלטה שהיא קיבלה ולהביא את הגורמים הרלוונטיים לפעול בדחיפות ובשיתוף פעולה לתיקון הכשלים והליקויים.
צחי סעד: עד כאן.
עפר שלח: תודה רבה, תיאור ממצה ומדויק של המצב.
עפר שלח: אני רוצה להתחיל את הדיון.
עפר שלח: סונדוס או עאידה, אתן רוצות להגיד משהו בפתיחה?
סונדוס סאלח: אני רוצה להגיד כי אני גם מוכרחה ברשות
סונדוס סאלח: כם לעזוב לעוד ועדה.
סונדוס סאלח: זה לא הדיון הראשון שאני משתתפת בו בהקשר של התחבורה הציבורית.
סונדוס סאלח: אני מאוד מודאגת מאופן קבלת ההחלטות בתחום התחבורה הציבורית, מכמה נושאים: א', הרשות לתחבורה ציבורית מנותקת מהמציאות בשני היבטים: גם מה שקורה לנהגים בפועל בתוך האוטובוסים וגם מה שקורה לנוסעים.
סונדוס סאלח: אני בטוחה שכולנו מוצפות בפניות של נוסעים שלא קיבלו דיווחים בזמן הנכון על ביטול קווים, על עיכובים, על שינוי בלוח הזמנים, אז יש ביטולים וזה לא מתחשב באנשים, בתוכניות שלהם.
סונדוס סאלח: ההיבט השני הוא הנהגים, העובדים של התחבורה הציבורית.
סונדוס סאלח: אלפי נהגי תחבורה ציבורית הוצאו לחל"ת, מפוטרים לא כדין.
סונדוס סאלח: מתחילת משבר הקורונה ועד עכשיו הרשות לתחבורה ציבורית לא מכירה בהם ולא מנסה לסייע להם.
סונדוס סאלח: לצערי הרשות לתחבורה ציבורית לא לוקחת על עצמה לטפל בסוגיה הזאת שמקצוע נהג אוטובוס לא מוכר כמקצוע, לא בביטוח הלאומי ולא במקצועות שהם מוגדרים כמקצועות וזה פוגע בנהגים עצמם.
סונדוס סאלח: כולנו רוצים ושואפים שאנשים רבים ייגשו לתחבורה הציבורית.
סונדוס סאלח: חברתית, כלכלית, סביבתית זה יותר טוב לכולנו, אבל בין הרצוי למצוי יש פער אחד גדול ואני מטילה את האחריות הגדולה על הרשות לתחבורה ציבורית, כך שהתכנון בכל הערים במיוחד בערים הערביות, שבואו נפסיק לקרוא להן לא יהודיות.
סונדוס סאלח: זה היישובים הערבים.
סונדוס סאלח: אין שם מספיק תכנון שהוא הולם ותואם ליישובים הערבים.
סונדוס סאלח: ביישוב שלי, היישוב כפר משהד אין תחבורה ציבורית שהיא מאפשרת לי לנסוע לאוניברסיטה כמו שצריך או לערים מסביב ליישוב שלי, אז בינתיים היא חסם בפני האישה שרוצה לצאת לעבוד, בפני התלמיד שרוצה לנסוע לאוניברסיטה או למרכז האקדמי שהוא לומד בו.
סונדוס סאלח: עד עכשיו התחבורה הציבורית היא החסם והיא לא כלי שהוא מסייע לאנשים.
סונדוס סאלח: צריך לתכנן אותה כך שתיקח בחשבון את המאפיינים החברתיים ביישובים הערביים ובכל היישובים בכלל.
מרסלו בז: שמי מרסלו בז, אני מנהל אגף במשרד מבקר המדינה, אחראי על הנושא של התחבורה.
מרסלו בז: רק הערה קטנה.
מרסלו בז: כשהשת
מרסלו בז: משנו במונח יישובים לא יהודיים, בגלל שהתייחסנו גם כן לדרוזים ובדואים.
עאידה תומא סלימאן: דרוזים ובדואים זה ערבים.
מרסלו בז: עשינו ממש דיונים בתוך המשרד - - -
עאידה תומא סלימאן: זה עדיין ערבים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה מאוד חשוב שמשרד מבקר המדינה מקיימים דיון על זה.
עאידה תומא סלימאן: את הזהות קובעים האנשים עצמם וכולם ערבים.
סונדוס סאלח: כולם ערבים, הדרוזים, הבדואים.
עאידה תומא סלימאן: שפה, תרבות, הכול ערבי.
עאידה תומא סלימאן: זה שבמדינת ישראל רוצים לחלק אותנו - - -
עפר שלח: את זה ככל הנראה לא נכריע עד 11:00.
עאידה תומא סלימאן: לא, זה מוכרע.
עפר שלח: הפעם אני דווקא שמח על ההערות של סונדוס בפתיחה, כי הרי הנושא הוא מאוד רחב ואנחנו נאחזים בו מכל מיני כיוונים לאורך חייה של הוועדה הזאת.
עפר שלח: הפעם אנחנו רוצים להתמקד בנושא של גוש דן שהוא פחות נוגע ליישובים הערבים למרות שגם מכפר קאסם רוצים להגיע לתל אביב.
עפר שלח: הבעיות של ראש העין ושל כפר קאסם לצורך העניין, הן אותן בעיות בהקשר הזה.
עפר שלח: אני שמח שיו"ר נת"ע, רמי בלניקוב נמצא איתנו.
עפר שלח: אני רוצה לפתוח איתך פשוט בסטטוס אם אפשר.
עפר שלח: הפרויקטים המרכזיים שנתיבי תחבורה עירוניים, נת"ע, שהיא האחראית התכנונית והמנהלית על הפרויקטים העיקריים של תחבורה ציבורית בגוש דן, איפה זה עומד?
רמי בלניקוב: קודם כל בוקר טוב לחברי הכנסת ולאורחים.
רמי בלניקוב: המנכ"ל שלנו יחד עם המשנה למנכ"ל משרד התחבורה נמצאים בזום, רק הוא כותב לי שהוא לא מצליח לשמוע.
רמי בלניקוב: יש לו מצגת שם של ארבעה שקפים.
רמי בלניקוב: אם הוא יצליח להתחבר אז הוא יעשה את זה.
רמי בלניקוב: באופן כללי, נת"ע בונה היום שלושה קווים שמסומנים בצבעים: אדום, ירוק וסגול, והיא מתכננת תכנון בשלב הזה סטטוטורי של המטרו.
רמי בלניקוב: הקו המתקדם ביותר מבחינה ביצועית הוא הקו האדום שמתחיל בפתח תקווה, מסתיים בבת ים ועובר דרך רשויות שהוזכרו כאן, ונוספות כמו בני ברק, רמת גן, בת ים וכן הלאה.
רמי בלניקוב: הקו הזה נמצא בשלבי הקמה מתקדמים.
רמי בלניקוב: הוא קו מאוד מיוחד ביחס לרכבת קלה מאחר ובחלקו הוא עבור בתת קרקע, משל היה מטרו, אז כל הקטע התת קרקעי הושלם כבר, בעצם בשלבים כרגע להשלמת תחנות והנחת מסילות.
רמי בלניקוב: הקו הזה במקור היה אמור להסתיים באוקטובר 2021.
רמי בלניקוב: הזכיר פה נציג מבקר המדינה שהם ערכו דוח ביקורת בעניין הזה לפני כשלוש שנים והם צפו אז, לפי מה שראיתי בדוח, שהוא לא יסתיים במועד הזה, ואכן אני יכול לצערי לאשר את זה הדבר הזה, שהוא לא יסתיים באוקטובר 2021 אלא יותר סביר שהוא יסתיים כשנה איחור.
רמי בלניקוב: הסיבות העיקריות לאיחור הזה הן גם שהיה אילוץ במהלך הדרך לבטל מכרז משמעותי ביותר ולעשות חדש במקומו, דבר שגרם לעיכוב גדול.
רמי בלניקוב: מכיוון שהאומדן של המכרז היה, ואני מדבר במספרים מאוד גסים, לא הייתי שותף לתהליך הזה אז אני בדחילו ורחימו אומר את זה, היה כ-2 מיליארד וההצעות היו כ-4 מיליארד, והמכרז המתוקן חזר לאומדן המקורי, זאת אומרת זה היה מהלך בדיעבד נכון.
עפר שלח: היה מכרז שבו הסכום שנת"ע אמרה שיוקצב לעניין היה 2 מיליארד ואז הגיעו הצעות של עלות של 4 מיליארד?
רמי בלניקוב: כן.
עפר שלח: למה, כי זה לא אמיתי לבנות את זה ב-2 מיליארד?
רמי בלניקוב: זה כן אמיתי כי במכרז החדש זה נעשה.
רמי בלניקוב: היו הצעות קרובות לאומדן המקורי, רק כל התהליך הזה לקח חודשים ארוכים מאוד, כמעט שנה, ולא התאימו את זמן הסיום לצערי, אז ההחלטה הייתה נכונה מאוד מבחינת המדינה כי זה המון כסף ולא הייתה התאמה.
רמי בלניקוב: זו בעיה אחת.
רמי בלניקוב: הבעיה השנייה המשמעותית שאנחנו חווים אותה בחודשים האחרונים היא בעיית ההשלכות של הקורונה.
רמי בלניקוב: חלק משמעותי מהקו ניבנה באמצעות קבלנים לא מקומיים, בעיקר סינים אבל לא רק, והקורונה תפסה את הסינים בדיוק בזמן החגים שלהם.
רמי בלניקוב: ראש השנה שלהם הוא בפברואר והם נתקעו בלי כמה מאות עובדים שהיו בסין.
רמי בלניקוב: נכון שאתמול קרה דבר מאוד מאוד משמח.
רמי בלניקוב: אחרי חודשים ארוכים נחתו פה למעלה מ-80 פועלים.
רמי בלניקוב: זה רק חלק.
עפר שלח: רגע רמי, אני רוצה להבין את המספרים.
עפר שלח: אני מכיר איזשהו מספר, תגיד לי אם אני טועה, של בערך 5,000 פועלים סינים שעובדים על הקו הזה.
עפר שלח: זה נכון?
רמי בלניקוב: לא, ממש לא.
רמי בלניקוב: משמעותית פחות.
רמי בלניקוב: מדובר על מאות.
עפר שלח: הם היו כאן, הם נסעו הביתה לחגים ופשוט לא יכלו לחזור בגלל הקורונה?
רמי בלניקוב: חלקם נסע, חלקם נתקע, אז אלה שנשארו כאן לא יכלו לנסוע, אז נתנו תפוקה טובה אבל אלה שנסעו ולא יכלו לחזור, פלוס אחרים שהיו אמורים להצטרף אליהם, במשך תקופה ארוכה לא ניתן היה להגיע לארץ מסיבות ידועות.
רמי בלניקוב: זה שוחרר.
רמי בלניקוב: הממשלה שחררה את זה לפני מספר שבועות ובמאמצים רבים הגיעה קבוצה ראשונה ממש אתמול.
רמי בלניקוב: היא תהיה בבידוד אבל זה מאוד יעזור .
עאידה תומא סלימאן: החברה לא מוכנה לקחת עובדים מהארץ במקום אלה?
עאידה תומא סלימאן: זה יעלה להם יותר מדי?
רמי בלניקוב: כשאת אומרת החברה, את מתכוונת לנת"ע או לקבלן?
עאידה תומא סלימאן: לזכיין.
רמי בלניקוב: אז הוא לקח.
רמי בלניקוב: הוא עשה מאמצים חלקיים.
רמי בלניקוב: הוא לקח פועלים מקומיים וזרים אחרים שהיו כאן, נדמה לי ממולדובה וכיוצא בזה, אבל יש מיומנויות שההכשרה אורכת הרבה זמן, אם בכלל, ויש דרג מנהל שאין לו תחליף לטענתו של הקבלן, שאותו הוא חייב כאן, ובקו כזה הדרג המנהל הוא לא שניים-שלושה מנהלים.
רמי בלניקוב: מדובר על עשרות רבות מאוד.
רמי בלניקוב: זה פרויקט מאוד מאוד מסובך ויקר מאוד.
רמי בלניקוב: הקו הזה לבד עולה כ-17 מיליארד.
רמי בלניקוב: שני הקווים האחרים, הם כאמור הירוק והסגול, מחולקים לשני מקטעים, קוראים לזה infra מהקיצור של המילה infrastructure, infra 1 ו-infra 2.
רמי בלניקוב: Infra 1 מבוצעת על ידי החברה, infra 2 תבוצע על ידי זכיין בשיטת ה-PPP הידועה, private public partnership, זה שיתוף הסקטור העסקי בהיקף של כ-15 מיליארד שקלים.
רמי בלניקוב: הצעות אמורות להתקבל בסוף החודש הבא.
רמי בלניקוב: אגב, הן היו אמורות להתקבל בסוף החודש הזה.
רמי בלניקוב: נת"ע דחתה בתאום עם משרדי הממשלה את מועד ההגשה לפי הבקשה של שתי קבוצות כדי להגדיל את הסיכוי לתחרות משמעותית על ההצעות.
רמי בלניקוב: שני הקווים הללו הולכים עד הרצליה בצפון, חולון וראשון לציון.
רמי בלניקוב: ההיקף שלהם הוא כ-30 מיליארד שקלים והם יסתיימו בשנים 2027-2026, 2026 זה הקו הסגול, 2027 הוא הקו הירוק.
רמי בלניקוב: הקו הירוק הוא קו מאוד מאוד מורכב עם שליטה גדולה מאוד של הרשויות המקומיות ואם לא יהיה שינוי משמעותי ברגולציה, עלולים להיות שם עיכובים משמעותיים.
עפר שלח: למה, בגלל הסיבות שמנה המבקר?
רמי בלניקוב: הסיבה שמנה המבקר בעניין הרשויות המקומיות והתלות של החברה ברצון הטוב שלהן, הן מאוד משמעותיות.
רמי בלניקוב: יש עיר אחת שמאוד מחויבת לפרויקט, זאת העיר תל אביב.
רמי בלניקוב: יש ערים נוספות שרמת המחויבות שלהן היא גבוהה ויש ערים שרמת המחויבות שלהן היא יותר נמוכה והן מערימות עלינו קשיים מאוד גדולים.
רמי בלניקוב: אנחנו מערבים בעניין הזה את המשרד האחראי לנו ומקבלים ממנו סיוע.
עפר שלח: בהיעדר רשות מטרופולין שעל זה העיר המבקר, איך באמת מיושבים ויכוחים כאלה?
רמי בלניקוב: המשרד המיועד שאנחנו משתפים אותו, פונים אליו, נעזרים בו זה משרד התחבורה.
רמי בלניקוב: זה בדרך כלל מגיע אפילו לרמה מיניסטריאלית, ברור שלרמת מנכ"ל והם מגלים מעורבות רבה מאוד ומסייעים לנו.
עפר שלח: אז משרד התחבורה לצורך העניין מנהל משא ומתן מול כל רשות על הקטע שעובר בשטחה?
רמי בלניקוב: אם יש צורך.
רמי בלניקוב: גם תקציבים, אגב, לעיתים, מעורב בזה כי יש כל מיני עניינים של פיתוח סביבתי, ניצול הזדמנויות, שיקום סביבתי, דברים חשובים, אז יש מעורבות רבה גם של אגף תקציבים אבל כמובן שהמשרד החשוב הוא משרד התחבורה ואנחנו מקבלים סיוע רב ממשרד התחבורה, לרבות מה"שלטון החדש".
עפר שלח: איזה לקחים יש מהקו האדום שאתם מיישמים בתכנון של הקו הירוק והקו הסגול כדי שלא ניתקל, בסדר, קורונה, אנחנו מקווים שזה סיפור ייחודי אבל כדי שלא ניתקל באותן בעיות ש-2026 לא יהפוך להיות 2031?
רמי בלניקוב: תראה, קודם כל הקו האדום מתנהל בעיניי בצורה מעוררת הערכה.
רמי בלניקוב: הביקורת שלי על העיכוב היא לא על עצם העיכוב, היא על הפחד מלהציף אותו כי העיכוב הוא לא דרמטי במונחי הקו, הוא מטעמים סבירים.
רמי בלניקוב: הקו הירוק והסגול יתנהלו בצורה שונה כי חציים יתנהל בשיטת ה-PPP.
רמי בלניקוב: אני רוצה לקוות שהמעורבות העמוקה של הסקטור הפרטי והעובדה שזאת קבוצה אחת שתזכה, אז בעיית האינטגרציה היא בעיה יותר קטנה כי היא בעצם עומדת לפתחם, כי אחרת הם לא יצליחו להגיע למיצוי ולקבלת הכספים.
רמי בלניקוב: הבעיה הזאת אמורה לייעל את שיטת ההקמה של הקו הזה.
עפר שלח: גם בקווים האלה יש את אותה מורכבות שציינת לגבי הקו האדום בזה שחלקם מעל הקרקע וחלקם מתחת לו, נכון?
רמי בלניקוב: כן, אבל באופן פחות.
עפר שלח: אנחנו מדברים על תחבורה ציבורית.
עפר שלח: בינתיים כמובן קורים דברים גם מעל הקרקע וכל מי שנוסע בתל אביב מכיר אותם.
רמי בלניקוב: אז אני חייב לומר שבצד העיכוב שציינתי, יש הקדמה של החזרת צמתים לציבור.
רמי בלניקוב: אנחנו מסרנו חלק מהשטחים כבר בבת ים.
רמי בלניקוב: כשאני אומר מסרנו, הכוונה היא בנושא ההשבתה.
עפר שלח: שמבחינת
עפר שלח: כם זה נגמר.
רמי בלניקוב: נניח כל אזור תחנת אלנבי בסביבות ספטמבר אמורה להיות מוחזרת.
רמי בלניקוב: הצומת הגדול בקרליבך אמור להיפתח לתנועה תת קרקע בקרוב מאוד.
רמי בלניקוב: מהבחינה הזאת הקורונה קצת עזרה אפילו.
רמי בלניקוב: ניתן היה להקדים.
רמי בלניקוב: הפגיעה בציבור תהיה יחסית לא גדולה לפחות כתוצאה מהנושאים הללו.
רמי בלניקוב: רחוב ארלוזורוב הוא יותר בעייתי.
עפר שלח: תגיד לי אם אני טועה.
עפר שלח: זה דבר ייחודי שרכבת קלה היא גם מטרו לצורך העניין.
עפר שלח: רכבת קלה, נגיד בעולם כשאנחנו מסתכלים, זה רכבת עם מעט קרונות.
עפר שלח: בעצם זה סוג של נת"צ.
עפר שלח: יש לה את זכות הקדימה מעל פני הקרקע והיא מסיעה כמות קטנה של אנשים בתדירות די גבוהה.
עפר שלח: מטרו זה דבר גדול, כבד, מסיע הרבה אנשים ואין לו חוקי תנועה כי הוא נוסע לבד.
עפר שלח: יש לו את החוקים שלו.
עפר שלח: מכוניות לא מעניינות אותו.
רמי בלניקוב: נכון.
עפר שלח: על פי הטענה הזאת, השילוב של הדבר הזה והעובדה שהמטרו התל אביבי בסוף הוא למעשה בקפסיטי של רכבת קלה כולל כמות הקרונות, כמות האנשים שמסיעים באותו זמן, המרחק בין התחנות וכן הלאה, כשבסוף זה אולי יקל על הבעיה אבל לא יפתור אותה או לא ייצר באמת מערכת יעילה כמו שאנחנו מכירים מערים גדולות בעולם.
עפר שלח: אתה יכול להתייחס לטענה הזאת?
רמי בלניקוב: קודם כל הקו האדום לדוגמא אמור להסיע 70 מיליון נוסעים.
רמי בלניקוב: 70 מיליון נוסעים איך שלא תסתכל על זה, יקלו מאוד על התחבורה גם הציבורית האחרת וגם על התחבורה הפרטית, אבל אני מניח שכשהממשלה מתכננת בהיקף של למעלה מ-150 מיליארד שקלים מערכת תת קרקעית כי המטרו, מה שנקרא מטרו, אני מקווה שאבשלום קור לא יכעס עלי יותר מדי כי הוא חושב שצריך למצוא מילה בעברית לדבר הזה, אבל המטרו - - -
עפר שלח: רק זה עיכוב של שנה, מה שאמרת עכשיו.
רמי בלניקוב: הוא הציע, דנית.
רמי בלניקוב: גוש דן.
עפר שלח: כמו הכרמלית.
רמי בלניקוב: המערכת הזאת שהיא מערכת עצומה של 140 ומשהו תחנות.
רמי בלניקוב: היא תהיה כולה תת קרקעית והיא כמובן גם הולכת למרחקים גדולים יותר ובאופן מהיר יותר ובכל קרון יש הרבה יותר נוסעים.
רמי בלניקוב: שאלת אותי לגבי לקחים.
רמי בלניקוב: על מנת להקטין את הטרדה שאנחנו גורמים לציבור, נבדקת האפשרות לבנות את התחנות מבפנים החוצה.
רמי בלניקוב: יש איזושהי טכנולוגיה שעוד לא ברור אם ניתן יהיה להפעיל אותה אבל כשאתה בונה את מרבית התחנה מבפנים כמו חולד ורק לקראת הסוף אתה פורץ החוצה.
עפר שלח: גם את הקו האדום, בונים קודם כל את התחנות.
עפר שלח: כשבעצם נכנסים מתחת לקרקע, בונים שם את התחנה ואחר כך באה חולדה אחרת ומחברת בין תחנה לתחנה.
עפר שלח: זה נכון מה שאני מתאר?
רמי בלניקוב: לא, דווקא פה הם לקחו החלטה.
רמי בלניקוב: הם החליטו, בגלל העיכובים של המכרז שאמרתי, קודם להתחיל עם המנהרות, מה שלא היה אמור להיות.
רמי בלניקוב: יש על זה דיון ארוך מאוד.
רמי בלניקוב: הייתה החלטה נכונה אבל זה בדיוק הפוך.
רמי בלניקוב: במקביל בונים את התחנות.
רמי בלניקוב: אם הוועדה תרצה לבוא לסיור, אנחנו יותר מאשר נשמח לארח את הוועדה בתאום עם משרד התחבורה.
רמי בלניקוב: זה דברים מרתקים.
רמי בלניקוב: התחנות הללו, אם אתה הולך לאם המושבות אתה לא מאמין למראה עיניך.
רמי בלניקוב: ארבעה מפלסים.
רמי בלניקוב: זה דברים מאוד מאוד גדולים.
רמי בלניקוב: תחנת קרליבך, אגב, היא במועד.
רמי בלניקוב: היא מלכתחילה תוכננה לא להיפתח באותו מועד כי עוברים בה שני קווים.
עפר שלח: זאת אומרת, גם כשיפתח הקו האדום, בקרליבך הוא ייסע אבל בקרליבך הוא לא יעצור.
רמי בלניקוב: בדיוק.
עפר שלח: אתה יכול לתאר באופן סכמתי, כי דובר פה ובצדק על מה שהם קוראים שילוביות.
עפר שלח: אני קורא לזה לצורך העניין חווית הנוסע.
עפר שלח: אני גר בפתח תקווה או בראש העין ואני רוצה להגיע למרכז תל אביב לצורך כלשהו.
עפר שלח: תן לי את החוויה שלי, איך אני נוסע, כי אנחנו מכירים את זה בכל הערים בעולם.
עפר שלח: דוגמא אולי הכי מובהקת זה מנהטן שנכנסים אליה מיליוני אנשים כל יום שבאים ברכבת לפן או לגרנד סנטרל ומשם מתחברים לסאבווי ונוסעים.
עפר שלח: איך זה יהיה בחוויה שלי?
רמי בלניקוב: נעשית כרגע במסגרת התכנון הסטטוטורי עבודה גדולה מאוד על מנת לשלב בין כל מרכיבי התחבורה הציבורית, לא רק המטרו והרכבת הקלה, גם רכבת ישראל, גם תחנות האוטובוסים, גם שבילי האופניים וכיוצא בזה.
רמי בלניקוב: יש מקומות שזה ממש תהיה אותה תחנה, יש מקומות שיבנו אפילו קירויים כדי שיהיה אפשר לעבור בנוח ולא תחת השמש או הגשם, לפי העניין.
רמי בלניקוב: בעניין הזה מושקעת כרגע עבודה גדולה מאוד על ידי גם משרד התחבורה וגם מנהל התכנון.
עפר שלח: כדי לסכם את הקטע הזה, אתה צופה שסוף 2022 תחילת 2023 אנשים ראשונים נוסעים בקו האדום.
רמי בלניקוב: אני יכול לעזוב?
רמי בלניקוב: אני צריך לעבור לוועדה אחרת.
עפר שלח: תודה שהיית איתנו.
רמי בלניקוב: תודה לכם.
עפר שלח: אני מבקש להעלות בזום את סגנית ראש העיר תל אביב, מיטל להבי.
מיטל להבי: בוקר טוב עפר, בוקר טוב לחברי הוועדה.
מיטל להבי: זה יום חשוב ביותר.
עפר שלח: שמעת אני מניח את רמי בלניקוב.
עפר שלח: אני מניח שלא תרצי ואני בטוח שאני לא ארצה שתחזרי על הדברים שהוא אמר, אז בואי, א', נראה את זה מזוויתו של תושב תל אביב והאיש שרוצה להגיע לתל אביב.
עפר שלח: באמת משתלב גם אפרופו דוח המבקר עם דברים אחרים שעיריית תל אביב עושה בהיבט של חוויית המשתמש, של לגרום לי שגר מחוץ לתל אביב ועובד בתל אביב או מבלה בתל אביב, לרצות לעשות את זה ולהיות מסוגל לעשות את זה באופן נוח ונעים בתחבורה הציבורית ולא ברכב הפרטי שלי.
מיטל להבי: אני אומר כמה מילים רק כדי להתחבר לשיח עם רם בלניקוב.
מיטל להבי: כמו שהוא הציג, עיריית תל אביב ראש העיר, המערכת המקצועית שלנו נותנים יד לנת"ע ורק רוצים שהפרויקט הזה יקרום עור וגידים ויתרחש.
מיטל להבי: אני חייבת להגיד שנת"ע כן פועלת בהגשה צרה של הקו הכחול שלה.
מיטל להבי: מה שקורה מחוץ לקו זה יותר עניינו מעניינם.
מיטל להבי: אני אתן דוגמא.
מיטל להבי: יש לנו נקודת חיבור בין רכבת קלה לרכבת ישראל ליד האוניברסיטה.
מיטל להבי: צריך שם לייצר גשר ואנחנו בוויכוח באחריות מי זה.
מיטל להבי: מי צריך לתכנן?
מיטל להבי: אנחנו מקדמים תכנון?
מיטל להבי: מי צריך לממן?
מיטל להבי: לנו מאוד ברור שאי אפשר ליצור עוד תחנות רכבת ישראל מנותקות ולבוא לתקן אחר כך.
מיטל להבי: אנחנו חושבים שהתכנון והחיבוריות ששמת עליו דגש עכשיו חייב לקרות בשלב הזה של התכנון והביצוע.
עפר שלח: זה איום ונורא מה שאת אומרת לי עכשיו, מיטל.
עפר שלח: אני אתן לך דוגמא.
עפר שלח: היה פה דיון בשבוע שעבר על המצוק החופי, אז אמרו, לא משנה, אני לא רוצה להיכנס לפרטים שלו, מה שבים, של המדינה, מה שבחוף, של הרשויות המקומיות.
עפר שלח: הדעת הייתה נותנת מה שאת אומרת, נת"ע אחראית ככה וככה, הרשות המקומית ככה וככה ולא מתחילים להתווכח על כל גשר.
מיטל להבי: כן, אבל פה יש לנו נת"ע, רכבת ישראל ורשות מקומית, ואז פרויקט שצריך לחבר בין שניהם עולה כמה מיליונים טובים, ואחרת לא יהיה חיבור בין רכבת ישראל והרכ"ל.
מיטל להבי: מדברים על זה המון אבל אין לזה בעל בית.
מיטל להבי: זה פה בנקודות האלה של החיבור בין נת"ע לבין מערכות תחבורה אחרות.
מיטל להבי: צריך לשים את הדגש ואת הכסף הנוסף שנדרש.
מיטל להבי: אני אתן עוד דוגמא, תפעולי.
מיטל להבי: אנחנו עוד מעט הולכים לסגור את בן יהודה.
מיטל להבי: פה סגרנו את שדרות ירושלים.
מיטל להבי: בכלל לא צריך להיות ויכוח עם רשות מקומית שאומרת, אנחנו צריכים תוספת תשומות לתחבורה ציבורית כדי להפעיל אלטרנטיבה עבור התושבים בתקופת העבודות.
מיטל להבי: זה ויכוח.
מיטל להבי: הרשות לתחבורה ציבורית זה לא נת"ע.
מיטל להבי: אין להם מנדט מעבר לגבול הכחול של הקו הכחול שלהם.
מיטל להבי: נוצרים לנו מצוקות בזמן העבודות שאפשר לפתור אותן בתוספת תשומות או נוצרים לנו פתרונות שהם לא מיטביים כי רכבת ישראל בסוף לא תדבר עם הרכבת הקלה, וזה אסור לתת שיקרה.
מיטל להבי: זה משהו שצריך לשים עליו דגש.
עפר שלח: מתי הולכים לסגור את רחוב בן יהודה?
מיטל להבי: יש על זה איזשהו דיאלוג של אולי דחיית המכרז של infra 2.
מיטל להבי: כל מה שאנחנו יכולים לתת להם בעבודות תשתית מקדימות, אנחנו נותנים להם.
מיטל להבי: השבוע הייתה ידיעה שאולי קצת נדחה הקו הסגול והירוק במכרזים ואולי גם הכניסה.
מיטל להבי: נאמר לך בכנות, אנחנו מעדיפים כניסה מאוחרת יותר ומאורגנת היטב, זאת אומרת, במקום לסגור לתקופה ארוכה ולגרום סבל ארוך, להיכנס מאורגנים, להראות שעובדים בלי הפסקה ולייצר תוצאות מהירות כדי שהעסקים והתושבים יסבלו פחות.
עפר שלח: מאה אחוז, ובהתאם לזה אני אומר לך, לו הייתי תושב תל אביב ואני לא, אבל שני ילדיי כן, הייתי אומר לך, אל תסגרי את בן יהודה עד שאין אלטרנטיבה דרך תחבורה ציבורית במקום אחר.
מיטל להבי: אז אנחנו אומרים את זה אבל מצד שני אנחנו לא רוצים להיות אלה שיעקבו פרויקט לאומי ואין לנו הרבה שוט לאיים איתו כמו שאתה מכיר, חוק המטרו וכל מיני חוקים, רואים את הרשות המקומית כזו שעושה מעצורים ומונעת פרויקטים, אז זה לא ככה.
מיטל להבי: אנחנו יודעים לעבוד בשיתוף פעולה.
מיטל להבי: יש לנו למשל תאגיד שנקרא איגודן, שמעביר את הביוב הלא נעים בין עיריות.
מיטל להבי: יש לנו תאגיד לתברואה שצובר את הזבל שאף אחד לא רוצה ומטפל בו, ואנחנו יודעים לעבוד כרשות מקומית בשיתופי פעולה, עם דירקטוריון מסודר בקבלת החלטות.
מיטל להבי: זה מחזיר אותנו לרשויות המטרופוליניות, זה מחזיר אותנו לצורך בראייה כוללת.
מיטל להבי: אני לא חושבת שצריך להסתכל על כל ראש עיר חדש, ישן כמונע על ידי פוליטיקה.
מיטל להבי: אנחנו מונעים על ידי טובת העיר וצריכים לתת לנו כלים כדי לקדם תכנון שהוא טוב לעתיד העיר ולתושבים גם בתקופת החיים שלהם.
מיטל להבי: אני רוצה לומר שכל קו כזה שעובד בצורה מייסרת, לא גורם לאמון אחר כך של תושבים בכניסת קו הבא ולכן צריך להיות מאוד יעילים.
מיטל להבי: כל עבודה ראשונה מקרינה על העבודות הבאות.
עפר שלח: תגידי לנו כחברי כנסת מה אנחנו יכולים לעשות בשבילך.
עפר שלח: למשל, נושא הרשות המטרופולינית שאנחנו מכירים, הוא תקוע המון שנים.
עפר שלח: אנחנו גם מכירים את עמדתו של ראש העיר תל אביב בעניין הזה.
עפר שלח: מה צריכה הרשות המדינתית לעשות כדי שהבעיות האלה שאת מעלה, שהן נשמעות שבמקום אחר, בפרויקט אחר לא היו מתחילים בכלל לזוז בלי לפתור אותן, מי אחראי על מה, אלא אם כן זה ניהול הקורונה במדינת ישראל שעד היום אנחנו לא יודעים מי אחראי על מה, אבל כדי שהבעיות האלה יפתרו ואפשר יהיה באמת להתחיל לזוז.
מיטל להבי: הכול כתוב.
מיטל להבי: טרכטנברג, שהוא כתב על רשויות מטרופוליניות, הסתמך על דוחות ועל תוכניות עבודה.
מיטל להבי: נעשו כבר כמה.
מיטל להבי: לא צריך לעשות את העבודה מחדש.
מיטל להבי: אפשר לפתוח את החוברות וההמלצות מהעבר, ליישם את זה.
מיטל להבי: הטבעת הראשונה מוגדרת, השנייה מוגדרת, המבנה של הדירקטוריון מוגדר, הסמכויות מוגדרות, הכול.
מיטל להבי: מישהו רק צריך לרצות לתת יותר סמכויות לרשויות מקומיות.
מיטל להבי: אני בכל נאום שלי לחו"ל אומרת שמדינת ישראל שונה מהעולם בשלושה דברים ואי אפשר להשליך: אחד זה הריכוזיות הזו שבכל מקום בעולם יש רשות מטרופולונית ונותנים לרשויות מקומיות להזיז קו אוטובוס מכאן לכאן ולייעל אותו.
מיטל להבי: אני אתן לך דוגמאות מהשטח, אתה פשוט תיכנס להלם.
מיטל להבי: אני לא רוצה להיכנס לזה כי זה קטן.
מיטל להבי: אנחנו יודעים לנהל את זה יותר טוב.
מיטל להבי: יש את הבעיה של הסטטוס קוו.
מיטל להבי: אני לא צריכה להגיד לך שאי אפשר לדבר על מפתח לתחבורה יעילה ורמת שירות נמוכה בלי לטפל בסוגיית ה-24/7.
מיטל להבי: יש את הסוגיה השלישית שאנחנו שונים מהעולם, שזה שיטת - - -
עפר שלח: ה-24/7, את מתייחסת בהיבט הכלכלי של הקו?
מיטל להבי: אני מדברת עליו לא רק בהיבט של הקו הזה אלא בהיבט שאם אנחנו רוצים שאנשים יוותרו על רכב פרטי, אנחנו חייבים לספק להם מענה.
מיטל להבי: אנחנו מייצרים פה תשתיות ענק שיעבדו רק 70% מהזמן.
מיטל להבי: זה משהו שצריך לשים אליו לב ולפתור אותו עם טכנולוגיות, ללא נהג, בשיטות כאלה ואחרות, בצורה שיהיה אפשר לחיות עם סטטוס קוו אם זה נחוץ בממשלה הזאת ואם לתת לאנשים שירות שיעבוד 24/7.
עפר שלח: מישהו מנהל על זה שיח?
מיטל להבי: לא, זה מחוץ לפרוטוקול כי זה פוליטי.
מיטל להבי: מה שאנחנו עושים בתל אביב, אתה יודע, "נעים בסופ"ש", אבל אני לא רוצה להפוך את הוועדה לפוליטית.
עפר שלח: זה בכלל לא פוליטי, זה הרבה מאות כסף שבסוף זה צריך לחזור לציבור דרך שימוש, ואם יש פתרון טכנולוגי כמו למשל רכבות ללא נהג, שאגב זה דבר שיש בכל העולם, והתחבורה בכלל הולכת לכיוון שלו גם מעל האדמה, לא רק מתחת לאדמה, אז מישהו צריך להגדיר את קווי המתאר שבתוכם יגידו לכם, אוקיי, בתוך זה תשבו עם המכון הטכנולוגי לבעיות ההלכה אבל מה שתגיעו יהיה מקובל על השלטון המרכזי.
עפר שלח: מה שאת אומרת, השיח הזה לא מתקיים בכלל.
מיטל להבי: אנחנו לא בשיח הזה.
מיטל להבי: זה שיח שלא מתייחסים אליו.
מיטל להבי: היום ברור שהקו האדום והקווים האלה לא אמורים לעבוד בסופי שבוע, וחבל, כי זה השקעה ש-30% ממנה הולכת לטמיון.
מיטל להבי: כל דוח המבקר מדבר על חוסר יעילות של התחבורה הציבורית, על חוסר זמינות, רמת שירות נמוכה ועל חוסר היכולת לוותר על הרכב הפרטי מכמה סיבות שאחת מהן זה היעדר אלטרנטיבות בסופי שבוע ובחגים.
מיטל להבי: הסוגיה השלישית, אני חייבת להגיד אותה, שאנחנו שונים מהעולם, זה שיטת המיסוי שלנו.
מיטל להבי: יש לנו שיטת מיסוי שמעודדת בעלות על רכב.
מיטל להבי: הדוגמא הכי פשוטה זה במגזר הציבורי.
מיטל להבי: אתה זכאי רק אם אתה בעל רכב להטבה שפירושה אלפי שקלים למשכורת בגין אחזקת רכב.
מיטל להבי: זה סותר את הורדת תקן החניה, זה סותר את הקריאה לעובדים לבוא בתחבורה ציבורית או לעבוד מהבית.
מיטל להבי: מדובר בהיסטוריה של הכנסת בהחלטות מ-2013 שמטילות על שר התחבורה, שר האוצר ושר הכלכלה לקבוע אמות מידה ולהמליץ על שיטת תגמול חלופית ושוות ערך להטבות על אחזקת רכב.
מיטל להבי: אפשר להמיר את אחזקת הרכב בהטבה בסכום זהה, אותו סכום, אנחנו כעיריות מסכימים לזה, שייתן לעובדים על תגמול בהגעה אלטרנטיבית.
מיטל להבי: אני חושבת שיש לכם היום את הכוחות לקדם את זה.
מיטל להבי: האינטרס הלאומי וכל מה שמציגים היום על עלויות בפריון עבודה.
מיטל להבי: יש גם עלויות באובדן חיי אדם, יש עלויות בזיהום אוויר.
מיטל להבי: אם ניקח את כל השקלולים האלה ונשים את זה מול האינטרס הלאומי של האוצר לשים בקופה שלו כסף כתוצאה משימוש ברכב מקניית רכבים, מתדלוק, אז אנחנו נגיע למסקנה שאנחנו צריכים לשנות את הדבר הזה בראיה גלובלית כוללת, והדבר הראשון להתחיל ממנו זה לאפשר בשיתוף עם ההסתדרות ליישם את החלטת הממשלה שהייתה, ולשנות ולאפשר להמיר את אחזקת הרכב בעידוד הגעה ירוקה לעבודה.
מיטל להבי: במקרה שוחחתי גם על כך עם רם שפע.
מיטל להבי: גם מקלב קשוב לזה.
מיטל להבי: אני חושבת שזה צעד נכון שאפשר לעשות.
מיטל להבי: פגשתי את גנץ בחניון הלוחמים.
מיטל להבי: אתם כולכם רתומים לתחבורה ציבורית אבל אתם צריכים להבין שצריכים לתת אינסנטיב לעובדים לוותר על הבעלות על רכב, כי מי שמחזיק בבעלות, הוא לא יוותר על הנסיעה ואם נאפשר להם להמיר את אחזקת הרכב בהטבה אלטרנטיבית באותו גובה, אז יוקר המחיה שלהם יירד, הנטו שלהם יגדל, הזיהום בדרכים יירד.
מיטל להבי: הרשויות המקומיות מוכנות.
מיטל להבי: אנחנו מוכנים מחר בבוקר ללכת לחקיקה.
עפר שלח: ברור לגמרי.
עפר שלח: עאידה, כן בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, אני מתפעמת מהדיון עד כמה מדינת תל אביב רחוקה משאר המדינה בנושאים האלה.