GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי ליימן: שוב אני אומרת, אנחנו ערוכים לתת תקציב ברגע שיסוכם המתווה.
אורלי ליימן: המתווה עדיין בדיונים גם בתוך המשרד וגם בינינו לבינם.
אורלי ליימן: אנחנו ערוכים לתת מענה ברגע שהמשמעיות יסוכמו.
עפר שלח: לא מספיק טוב לי, אורלי, אני חייב להגיד לך, גם כחבר כנסת וגם כנציג ציבור.
עפר שלח: איך בכלל אפשר לתכנן את שנת החינוך אם לא יודעים את המסגרת התקציבית ואם לא יודעים את הפרטים התקציביים, כמו למשל כמה כסף יש בשביל תעסוקת מורים וכמה יש בשביל מחשבים.
אורלי ליימן: אני מבינה ואני אבהיר שוב: אנחנו מבינים שלמידה מרחוק זה מרכיב מאוד חשוב בשנה הקרובה ואנחנו לא נהווה חסם מבחינת ההיערכות לשנת הלימודים הקרובה.
עפר שלח: זה כנראה הכי טוב שנקבל ממך.
עפר שלח: תודה רבה, בכל אופן.
עפר שלח: יש לי בשורה בשבליך, עופר: כסף לא יהיה הבעיה, כסף יש כמו מים, עכשיו זה רק עליך.
עופר רימון: עליי הביצוע.
עופר רימון: עליכם, חברי הכנסת, ארגוני המורים וההסתדרות והשלטון המקומי, לשלב ידיים ולעבוד ביחד.
עפר שלח: לשלב ידיים אנחנו יודעים כמה שאנחנו רוצים, רק תגיד לנו איפה לשים את הידיים האלה.
עפר שלח: רצון טוב לא חסר.
עופר רימון: אז אני רוצה להגיד לך שלמשרד יש את כל היכולות, וכל הגייסות מוכנות להסתער.
עופר רימון: ברגע שהעסק הזה יוכרע תקציבית אנחנו נצא לדרך, ואני חושב שאתם תהיו גאים באיך שמערכת החינוך הישראלית תתפקד במצב הזה.
אורלי פרומן: עופר, נניח שהתגברתם על בעיית התקציב, לפחות לפי מה שנציגת האוצר אמרה.
אורלי פרומן: אני רוצה לדעת האם ב-1 בספטמבר, עם ההכרזה על פתיחת שנת הלימודים כסדרה, לכל ילדי ישראל – לפחות בבתי הספר היסודיים ואילך – ולכל מורי ישראל תהיה אפשרות לתקשר בלמידה מקוונת?
עופר רימון: אני בהחלט חושב שכן.
עופר רימון: זה לא יהיה מושלם ב-100% ב-1 בספטמבר, אבל זה יהיה כבר ברמה טובה, ותוך כמה חודשים אנחנו נפתור את הכול.
עופר רימון: מה שמדהים במדינה הזאת זה היכולת שלה להתקדם תוך כדי תנועה, זה תמיד מפתיע אותי מחדש.
עופר רימון: כנראה שכל המלחמות שעברנו וכל המצבים שעברנו חישלו אותנו.
אורלי פרומן: זה לא התקדמות תוך כדי תנועה, אלא כשיש פתאום משבר גדול אז פתאום מגשרים על פערים שהיו צריכים להיסגר כבר לפני כמה שנים טובות.
עופר רימון: ממש, ממש, וזה מדהים אותי לראות את זה כל פעם מחדש.
עופר רימון: אנחנו לא מבינים שהמדינה הזאת היא נס, פשוט מדינה מדהימה.
עופר רימון: כולם-כולם, כל עובדי ההוראה.
עופר רימון: גננות בנות 60 ומעלה למדו איך לעבוד בזום, התקשרו עם הילדים שלהם.
עופר רימון: אריאל, אתה חייב לשמוע את זה, הגננת מתקשרת עם הילד.
עופר רימון: פתאום הילד רואה את הגננת שנעלמה לו לחודשיים.
אורלי פרומן: עופר, זה נכון שהם יצרו קשר עם הילדים, אבל למידה לא הייתה בגני הילדים.
אורלי פרומן: ועוד הערה אחת, ילדי כיתות א', במשך חצי שנה מאוד קריטית של הקניית הקריאה והכתיבה, לא היו במערכת מסודרת.
אורלי פרומן: אז אנחנו לא יכולים להגיד שאנחנו לא בפער.
אורלי פרומן: אנחנו בפער גדול.
אורלי פרומן: זה מחסור שצריך לקבל טיפול נקודתי כדי שלא ייווצרו פערים אחר כך, בשנים הגבוהות יותר.
עופר רימון: תראי, איך שלא נסובב את המשוואה, ילד בגן לא יכול לעשות למידה מרחוק לבד, וגם לא ילד בכיתה א', ב' ו-ג'.
עופר רימון: ד' זה הגבול.
עופר רימון: אבל אם מישהו כאן חושב שהורה לבד זה מספיק כדי להיות עם הילד בבית, ולגננת או למורה אין משמעות, אז הוא מפספס פה משהו.
אורלי פרומן: לא אמרתי שאין משמעות, אבל כן צריך תוכנית אחרת ממה שהייתה.
עופר רימון: לגננת יש השפעה אדירה על הילד והיא יכולה גם להנחות את ההורה, במיוחד כשיש הורים מאוכלוסיות מסוימות שאולי פחות יודעים לתת מעטפת חינוכית.
עופר רימון: כך שבמצב של סגר מלא עם ילדי הגן בבית, לגננת יש תפקיד חשוב מאי-פעם – לוודא שהילד ממשיך את התהליך החינוכי שלו.
עופר רימון: גם אל תשכחו שבנינו מערכת שידורים ויש לנו את כל השידורים מגן עד י"ב בעברית ובערבית.
עופר רימון: האם השידורים זה מספיק?
עופר רימון: האם התכנים הדיגיטליים מספיקים?
עופר רימון: האם הסביבות מספיקות?
עופר רימון: האם האינטרנט מספיק?
עופר רימון: מה צריך?
עופר רימון: מהו תנאי הסף?
עופר רימון: המורה.
עופר רימון: הגננת.
עופר רימון: שיהיו שם, שיכוונו את ההוראה.
עופר רימון: כי לטוב ולרע, אין מישהו אחר במדינת ישראל שיכול לעשות את זה.
אורלי פרומן: תודה, עופר.
עפר שלח: עופר רימון, אני מודה לך על התשובות הכנות שנתת.
עפר שלח: אורלי, דברי סיכום.
אורלי פרומן: ההיערכות לשנת לימודים היא באמת היערכות מאוד מורכבת.
אורלי פרומן: אנחנו חמישה שבועות לפני פתיחת שנת הלימודים, ואני מצפה מוועדת החינוך, שאני גם חברה בה, שפעם בשבוע באופן קבוע מעתה ועד פתיחת שנת הלימודים תהיה ישיבה ארוכה שתוקדש להיערכות לפתיחת שנת הלימודים.
אורלי פרומן: אני מצפה שיעלו בזום בכירים מכל המערכות הרלוונטיות ושיבואו עם תשובות, ולא רק דברים כמו ששמענו היום מהאוצר.
אורלי פרומן: אני רוצה נתונים, אני רוצה מספרים, אני רוצה לראות איך מתקדמים ואיך סוגרים את הפערים אט-אט עד ההגעה ל-1 בספטמבר בהצלחה.
עפר שלח: חבר הכנסת אריאל קלנר ביקש לעלות.
אריאל קלנר: עופר, אני חושב שלא הבנת אותי.
אריאל קלנר: יש לי ילד בגן ויש לי ילדים בבית ספר, כך שאני מכיר את הנושא הזה.
אריאל קלנר: ילדים בגילאים הקטנים האלה באמת לא יכולים ללמוד בלמידה מרחוק, ולכן אני הצעתי לבחון את הנושא של לנצל בתי ספר ריקים אם יש לנו, כי הרי הילדים הגדולים כן לומדים מרחוק, או מבני ציבור אחרים.
אריאל קלנר: כמובן שהכול צריך להיעשות יחד עם הרשויות המקומיות.
אריאל קלנר: למעשה אני הצעתי פה הצעות ייעול, אני ממש לא חולק עליך, עופר, יש לי ילדים ואני רואה שהם לא לומדים באפקטיביות בזום.
עפר שלח: אני לא נותן הוראות לוועדות אחרות בכנסת, אבל מה שאורלי אומרת הוא בוודאי נכון.
עפר שלח: אנחנו רואים שמכל מיני סיבות יש גם התעוררות במעמדה של הכנסת בתוך כל הדיון הגדול בנושא הקורונה, ובוודאי שהדברים הלאה צריכים להיות בוועדת החינוך.
עפר שלח: בדיון הזה, בניגוד למשל לדיון שעשינו אתמול על התחבורה, התפזרנו קצת לרוחב, כי הנושא עצמו הוא רחב.
עפר שלח: הנושא הזה הוא קריטי, והוא בעצם אחד העמודים שעליהם בסופו של דבר תישען כל ההתמודדות של החברה הישראלית במסגרת החיים עם הקורונה; בצד העניין הבריאותי והעניין הכלכלי, מערכת החינוך היא עמוד התיכון השלישי.
עפר שלח: כמו שעופר אמר, צריך לשבח את האנשים ואת הירתמותם בתנאים לא קלים, וצריך להתייחס לזה כאל הזדמנות לתקן הרבה מאוד דברים שלא תוקנו לאורך השנים.
עפר שלח: אבל התחושה מהדיון הקצת מפוזר שאנחנו עשינו היא שהרבה דברים לא סגורים עדיין וגם לא ברור לנו איך הם ייסגרו בזמן הקצר שנותר, כולל תסבוכות פוליטיות כאלה ואחרות.
עפר שלח: ובלי זה, שום פתרון ושום דבר לא ינוע.
עפר שלח: אם מערכת החינוך תהיה משותקת או לא תיתן פתרון, יהיה בזה נזק ארוך טווח, נזק לשנים.
עפר שלח: למשל סוגיית העמקת הפערים.
עפר שלח: ומי כמוך, אורלי, יודע שפערים במערכת החינוך קיימים כתוצאה מזה שלמשפחות עם יכולות יש אפשרות לתת השלמה לחינוך הכללי במדינת ישראל.
עפר שלח: וברמה המיידית, אם מערכת החינוך תתקשה לתפקד ותתנהל בחיכוכים בין משרד החינוך לבין הסתדרות המורים או ארגון המורים, ואם תהיה חוסר יכולת פיזית לתפקד, אז כל פתרון בריאותי או כלכלי לא יתפקד גם הוא.
עפר שלח: בסופו של דבר מדובר על שני מיליון תלמידים, שהם חלק ממשפחות של תשעה מיליון ישראלים.
עפר שלח: לכן הדבר הזה צריך להיות בסדר עדיפות גבוה במיוחד, ולא רק המסירות של האנשים צריכה לבוא פה לידי ביטוי אלא גם הנכונות להשקיע משאבים, מתוך ראייה מתכללת ומתוך שיתוף של כל הגורמים שישנם, אחרת נמצא את עצמנו רצים מבעיה לבעיה ומפתרון לפתרון.
עפר שלח: וכאמור, הזמן קצר, רק עוד 40 יום.
אורלי פרומן: אני רק רוצה להוסיף משהו.
אורלי פרומן: לגבי הנושא של פתיחת תארים, שזה אחד הנושאים המאוד מרכזיים בחברה הישראלית ובוודאי במערכת החינוך, אני הצעתי שאל מול השישה מיליארד שרצו לפזר על כולנו, לקחת 2.25 מיליארד ולהשקיע בחוק חינוך חינם מגיל שנתיים עד שלוש, ששם ההורים צריכים לשלם לפחות 3,000 שקל כל חודש.
אורלי פרומן: ככה אתה עוזר לכל הזוגות הצעירים, אתה מצמצם פערים, גורם לכך שכל הילדים האלה יימצאו במסגרות מסודרות ומפוקחות.
עפר שלח: השאלה אם אפשר בזמן הזה להקים את המסגרות האלה.
אורלי פרומן: אני חייבת לזרוק את הרעיונות האלה ולטפטף אותם, כי הגיל הרך, גיל לידה עד שלוש, לא נמצא היום בכלל בזרקור של המדינה.
עפר שלח: תודה רבה, אני נועל את הדיון.
עפר שלח: בוקר טוב, היום נעסוק בשני דיונים שהם למעשה אחד.
עפר שלח: הן בהקשר שבסוף אלה נושאים שאמורים לטוס בהם מטוסים, אבל לא פחות מזה מפני ששני הנושאים האלה עוסקים בתמה שהוועדה הזאת עוסקת בה רבות, וזה החלטות ממשלתיות שלא מתקבלות או מתקבלות לא כמו שצריך או לא מתבצעות.
עפר שלח: בחלק הראשון אנחנו נעסוק בעתיד התעופה בעידן הקורונה.
עפר שלח: התעופה היא כמובן אחד הענפים שנפגעו מהר ועמוק ממשבר הקורונה.
עפר שלח: למעשה השמיים התחילו להיסגר בחודש פברואר ונסגרו לחלוטין בחודש מרץ.
עפר שלח: אבל אם אנחנו מסתכלים על הקורונה כעל משבר מתמשך או נוכחות מתמשכת בחיים שלנו, אם אנחנו יודעים שחיסון או משהו שיסיים את הקורונה לא צפוי, בטח בחצי שנה הקרובה, אז לא יכול להיות מצב שבזמן הזה התעופה בישראל פשוט תתחסל ולא תהיה תעופה יותר, וביום שאחרי אנחנו נמצא את עצמנו ללא תעופה ישראלית.
עפר שלח: וכל זה מפני שלא מחליטים איך חיים עם הקורונה ואיזה סטנדרטים יוצרים לתעופה כדי שהיא תמשיך להתקיים בצורה כזו או אחרת, אלא פשוט סוגרים או פותחים, או בעיקר סוגרים במה שנוגע לתעופה.
עפר שלח: בחלק השני אנחנו נעסוק בסוגיית שדה התעופה הבין-לאומי השני.
עפר שלח: סאגה מתמשכת שתוצג פה על ידי לא מעט אנשים.
עפר שלח: אנחנו בדיון מאוד דחוס.
עפר שלח: יעלו פה הרבה מאוד אנשים בזום.
עפר שלח: אני מבקש מכל מי שישתתף בו, לנסות לקצר ולהתחשב בזה שיום רביעי היום ואנחנו מוגבלים מבחינת השעה לתוך שעת המליאה שהיא ב-11.
עפר שלח: הדוחות הרלוונטיים הם דוחות של מבקר המדינה שעוסקים בפיתוח ותחזוקה של שדות תעופה פנים ארציים.
עפר שלח: זה פחות נוגע לבין-לאומי, אבל סוגיית הקפסיטי של השמיים והפיתוח של שדות תעופה כשהכשלים בזה מופיעים שם; וניצול המסלולים בנמל התעופה בין גוריון.
עפר שלח: בדרך אגב ניגע גם בבעיות שנובעות מפתיחת מסלול נוסף בנתב"ג.
עפר שלח: הכול קשור בהכול, כולל בסוגיה למה אין עדיין אפילו התחלה של שדה תעופה בין-לאומי שני.
עפר שלח: אני מ בקש לחבר אותנו לצחי סעד במשרד המבקר.
עפר שלח: ואני מבקש, צחי, אתה כבר מכיר את התרגולת, להציג מתוך הדוחות את הדברים שהם רלוונטיים לנושא הדיון שלנו היום.
צחי סעד: (הצגת מצגת) בוקר טוב, אני אשתדל לקצר.
צחי סעד: כאמור, אנחנו עוסקים בשני הדוחות שציינת, וחלפו כבר חמש שנים וארבע שנים מאז שהם פורסמו.
צחי סעד: נזכיר לעצמנו את חשיבות ענף התעופה בישראל.
צחי סעד: בגלל המצב הגיאופוליטי של המדינה, המדינה היא אי במזרח התיכון, לכן התעופה היא חשובה לחבר בינה לבין העולם; וגם התעופה הפנים-ארצית ככלי פנים תעבורתי בתוך המדינה.
צחי סעד: המרחב האווירי של ישראל משמש בעיקר לצרכים צבאיים בניגוד לרוב מדינות העולם.
צחי סעד: יש לזה השפעה לגבי היכולת להשתמש במרחב הזה לתעופה אזרחית.
צחי סעד: ולמרות החשיבות של התעופה האזרחית, מספר שדות התעופה הפעילים נמצא במגמת ירידה.
צחי סעד: בשקף הבא אנחנו רואים נתוני מפתח - - - על פני הזמן, מה היה המצב ב-1977 לעומת המצב ב-2020 מבחינת מספר התושבים – 3.6 מיליון תושבים מול תשעה מיליון.
צחי סעד: ומספר שדות התעופה הפעילים – אנחנו רואים שחלק גדול מהשדות הפנים-ארציים שהיו פעילים הושבתו.
צחי סעד: צריך לזכור שאומנם נתב"ג פותח מאז ופותח גם שדה רמון, אבל עדיין יש חוסר מבחינת התעופה הפנים-ארצית וגם מבחינת התעופה הבין-לאומית.
צחי סעד: מבחינת השוואה בין-לאומית, מספר של שיעור תושבים לשדה תעופה – ישראל מול שווייץ ויוון, כסוג של בנצ'מרק של מדינות שיש להן מאפיינים דומים, אנחנו רואים שבישראל שדה לכל שלושה מיליון תושבים, בשווייץ ויוון זה 400,000 ו-150,000.
צחי סעד: בשקף 4 אנחנו רואים את הקיבולת שתוכננה לנתב"ג במקור.
צחי סעד: נתב"ג 2000 תוכננה ל-17 מיליון קיבולת של מעבר נוסעים.
צחי סעד: ולעשה בשנת 2019 היינו ב-24 מיליון נוסעים בנתב"ג ועוד 800,000 נוסעים בנסיעות פנים.
צחי סעד: בשנת 2018 8% של גידול בנסיעות.
צחי סעד: יש לנו פה גם נתונים לגבי קיבולת טרמינלית וקיבולת מסלולים, אבל אני אמשיך הלאה לשקף 5.
צחי סעד: פה אנחנו רואים את הגידולים.
צחי סעד: כמובן, אנחנו מדברים על התקופה טרום קורונה, בין 2018 ל-2019 מבחינת מספר מטוסים ומספר נוסעים.
צחי סעד: נתקדם הלאה, אנחנו רואים את זה פשוט בגרף, את העלייה החל ב-2010 ועד 2018 וגם 2019, עד 24 מיליון נוסעים בטיסות הבין-לאומיות.
צחי סעד: ובשקף הבא, שקף 7, זה מספרי המטוסים במקביל, גם כן עלייה די משמעותית עד לעידן הקורונה.
צחי סעד: אנחנו בשקף 8, כאן אנחנו מדברים על הליקויים המרכזיים מהדוח שעסק בניצול המסלולים בנתב"ג.
צחי סעד: דיברנו על זה שיש הגבלות על פעילות המסלולים, ולכן אין ניצול מלא של המסלולים במשודרגים, שהיה מאפשר להגיע ל-50 תנועות לשעה, במקום 24 תנועות לשעה.
צחי סעד: דובר על חוסר היערכות מראש בדרך שבה פעלה באותה עת הנהלת רש"ת לגבי הסדרת שינוי התמ"א.
צחי סעד: והנושא החשוב של הקמת שדה תעופה משלים שכבר אז היו בו עיכובים.
צחי סעד: ובאותה עת טרם הוחל בביצוע תכנון השדה המשלים.
צחי סעד: אנחנו מדברים על תקופה שלפני כחמש שנים, בעת שהדברים האלה נכתבו.
צחי סעד: אני ממשיך הלאה לשקף 9.
צחי סעד: פה מדובר על ההמלצות, במיוחד ההמלצה השנייה, שעקב חשיבותו של השדה המשלים לנתב"ג, גם בגלל צרכים ביטחוניים וגם בגלל הצפי להמשך מגמת הגידול בכמות הנוסעים והטיסות הבין-לאומיות, לנוכח העובדה שעברו שני עשורים מאז שבכלל הממשלה החליטה על הצורך בשדה משלים, נדרש לקדם בדחיפות את השדה המשלים.
צחי סעד: נשמח מאוד להתעדכן מה המצב.
צחי סעד: היום אנחנו יודעים שיש שתי חלופות, אחת ברמת דוד והשנייה באזור הנגב.
צחי סעד: נשמח לדעת איך זה מתקדם, ומתי תוכרע החלופה הנבחרת.
צחי סעד: נתקדם לשקף 10, בנושא של שדות תעופה פנים-ארציים ומנחתים.
צחי סעד: נמצאו ליקויים בהיעדר תוכנית אב לתשתיות תעופה, בנושא של ניצול נמוך של תקציבי הפיתוח.
צחי סעד: באותה עת דובר על סגירת שדות התעופה של שדה דב והרצליה.
צחי סעד: בינתיים שדב דוב נסגר והרצליה נמצא במגמת סגירה.
צחי סעד: ודובר על זה שבמשך ארבעה עשורים לא פעלו רשות שדות התעופה ומשרד התחבורה באופן ראוי ומספק להסדרת שדה התעופה הרצליה, ונפגעו הסיכויים להסדרתו בפועל ולהרחבת הפעילות בו.
צחי סעד: ובינתיים הממשלה החליטה על פינוי שדה דוב מבלי שהושלם תהליך מציאת חלופות לשימושי השדה.
צחי סעד: אנחנו מכירים את כל התהליך שליווה את סגירת שדה דוב.
צחי סעד: אנחנו נשמח מאוד להתעדכן במצב בעקבות סגירת השדה ופתיחת שדה רמון, מה המצב מבחינת העיר אילת והתעבורה הפנים-ארצית, כמובן עד לעידן הקורונה, כדי שזה יוכל לשמש כלקחים לתקופה של פוסט קורונה, בתקווה שהיא תגיע.
צחי סעד: המשך הליקויים – נמצאו גם ליקויים בתחום השירות לנוסע.
צחי סעד: אני אזכיר שכאן אנחנו מדברים בתחום השירות לנוסע בהקשר של השדות הפנים-ארציים והמנחתים.
צחי סעד: התחום הזה אינו מפותח מספיק.
צחי סעד: אני מתקדם הלאה.
צחי סעד: אנחנו מגיעים להמלצות בנושא תוכנית האב ובנושא שיפור ניצול תקציבי הפיתוח.
צחי סעד: אני מתקדם הלאה לשקף 13 – יש לפשר גם את השירות לנוסע ולהתאים את התשתיות לפעילות פנים-ארצית.
צחי סעד: הגעתי לשקף האחרון והמסכם.
צחי סעד: למעשה, ממצאי הדוחות שאנחנו מדברים עליהם, הצביעו על ליקויים בכל הקשור לפיתוחן של תשתיות תעופה פנים-ארציות.
צחי סעד: במיוחד היה המצב חמור לנוכח החלטות הממשלה לסגור את שדות התעופה הרצליה ודוב בלי שהוכנו להם חלופות מתאימות במועד פרסום הדוח, ואנחנו נשמח להתעדכן במצב שלאחר מכן.
צחי סעד: הצורך בהסדרת הנושא היה ידוע כבר שנים רבות, ואף על פי כן הממשלה לא טיפלה כנדרש בתכנון לטווח ארוך של שדות תעופה פנים-ארציים כנדרש.
צחי סעד: ללא טיפול בנושא, העומס בנתב"ג הולך וגובר.
צחי סעד: ראינו את המספרים להם תוכנן נתב"ג, ואת מצב התעבורה בעידן של טרום קורונה.
צחי סעד: והנושא האחרון, הממשלה צריכה לפעול להכרעה במחלוקות ולהסרת חסמים שמעכבים את פיתוחם של שדות התעופה במדינה.
צחי סעד: ובעיקר לקדם ביתר שאת הקמת שדה תעופה משלים בנתב"ג.
צחי סעד: זה על קצה המזלג תמציתה דוחות שנעשו, כאמור, לפני מספר שנים.
עפר שלח: תיאור מצוין ותמציתי.
עפר שלח: אגב, נשמח להתעדכן – התשובה היא לא קרה שום דבר.
עפר שלח: הנחנו את דעתו של משרד המבקר.
עפר שלח: עכשיו נגיע לדיון עצמו.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את שר התיירות, אסף זמיר, בבקשה.
אסף זמיר: אהלן.
עפר שלח: שאלה מאוד פשוטה, אסף.
עפר שלח: מהי התוכנית הממשלתית, אם קיימת, לעתיד התעופה בעידן הקורונה, בהינתן שעל פי התכנון שאנחנו מחויבים לו רואים את הנגיף הזה כמלווה אותנו לאורך חודשים רבים, אולי אפילו יותר.
אסף זמיר: אז קודם כל, עתיד התעופה נמצא במחלוקת בין משרדית, בין גישות, בדיוק כמו המתח שקיים בין הצדדים שלוחצים יותר לכיוון הרפואי לבין אלו שלוחצים יותר בנושאים הכלכליים.
אסף זמיר: גם עתיד התעופה ופתיחת השמיים והאומץ לייצר מתווים, לבחון אותם ולאמץ אותם, כלואה בעיניי בין אלו שאומרים, הקורונה הגיעה הנה במטוס ולכן לא ניתן לה להיכנס שוב.
אסף זמיר: מעין משפט שמניח שכרגע בתוך המדינה אין קורונה.
אסף זמיר: מי שמרכזים את הפעילות של עתיד התעופה הם שניים – משרד התחבורה ומכלול תעופה במשל"ט, שעוסק ביצירת מתווים ובודק איך עושים בעולם, ומקדם בין-משרדית את היכולת לעשות את הפעולות הנדרשות.
אסף זמיר: אני ראיתי השבוע דיווח שראש הממשלה הנחה או סיכם עם שרת התחבורה לקדם מתווה לפתיחת שמיים.
אסף זמיר: אני לא מכיר את זה.
אסף זמיר: אנשיי לא מכירים את זה.
אסף זמיר: אני מאוד מאוד אשמח שהדבר הזה יקרה, כי עמדת משרד התיירות שאותה אני מוביל היא שהשמיים צריכים להיפתח כמה שיותר מהר, גם אם מדובר בפתיחה שתוציא מפה יותר אנשים מאשר תכניס לפה, הזכות והחופש לבחור לצאת וקשרי התעופה והצורך בהם, חשובים יותר.
אסף זמיר: ולכן גם אם מדובר בפיילוט למדינה אחת או שתיים, גם אם לזמן קצוב, וגם אם בצורה שתצריך בדיקות או בידוד, אני חושב שהשמיים צריכים להיפתח, וגם כך מונחים - - - כל אנשי המשרד שלי, כמה שיותר מהר.
אסף זמיר: אנחנו הגענו לסיכום עם יוון וקפריסין לגבי 1 באוגוסט.
אסף זמיר: 1 באוגוסט זה עוד יומיים, השמיים לא ייפתחו בעוד יומיים.
אסף זמיר: הסיבה היא שכשהגענו ל הסכם הזה, גם היקפי התחלואה בישראל היו נמוכים כאלו שבמדינות הקולטות או הצד השני הסכים לכונן איתנו הסכם כזה.
אסף זמיר: צריך להבין, ההסכמים הללו הם הסכמים מורכבים.
אסף זמיר: גם משרד החוץ צריך להיות מעורב בהם, הם הסכמים בין מדינות.
אסף זמיר: הייתה לי גם פגישה וירטואלית עם איגוד הטייסים השבוע אצלי במשרד בנושא הזה.
אסף זמיר: ככל שהתחלואה פה עלתה, שמו לנו ברקס.
אסף זמיר: ואני אומר דבר אחד שאני מקווה לראות מטופל מהר יותר.
אסף זמיר: ראיתי שיש פה נציגים גם מרשות שדות התעופה וגם מעוד גופים.
אסף זמיר: בסוף, ההכנה של נתב"ג ליום - - - מעבדות, בדיקות ונהלים, היא כרגע בעיניי הדבר הכי חשוב שצריך לקדם במהירות הגבוהה ביותר, ואני אומר לכם מדוע.
אסף זמיר: אני חושב שהצורך בבחינת נושאים, בבדיקתם וכדומה, כך חושבים רוב אנשי המקצוע, תלווה אותנו אולי שנים רבות קדימה.
אסף זמיר: ולכן אין ספק שתידרש השקעה גדולה מאוד, תשתיתית, רפואית, בנתב"ג.
אסף זמיר: והדבר הזה הוא אולי הדבר הכי חשוב.
אסף זמיר: הדבר השני הוא ארוך טווח.
אסף זמיר: ארוך טווח כשהתעופה תחזור במלואה, תיכף אני אגע במה זה אומר בעיני במלואה.
אסף זמיר: אבל כשהתעופה תחזור במלואה, אנחנו כבר באובר קפסיטי.
אסף זמיר: אנחנו צריכים להיות תחרותיים בישראל עבור חברות תעופה זרות.
אסף זמיר: דעת המשרד היא שצריך להקים - - - בין אם - - - כל אחד מהם יתרונות וחסרונות.
אסף זמיר: אנחנו מודעים אליהם, אבל אנחנו נצטרך את השדה הזה, וגם זה דבר שהקורונה - - -
עפר שלח: אסף, אתה קטוע.
עפר שלח: אני לא יודע אם אתה נקטע או הזום נקטע, אבל משהו נקטע.
עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך ואם אפשר לקבל תשובה קצרה ותמציתית.
עפר שלח: אתה אומר שהמכלול במשל"ט מכין תוכניות ומתווים כאלה ואחרים.
עפר שלח: האם בקבינט הקורונה, למיטב ידיעתך, היה איזשהו דיון במתווה של החזרת התעופה?
עפר שלח: אני מדבר באופן כללי, לא הבועה של יוון וקפריסין, אלא מתווה, כמו שאתה אומר, מול מה שילווה אותנו הרבה מאוד זמן.
אסף זמיר: אני אומר לך בכנות.
אסף זמיר: העלתה את הנושא שרת התחבורה, העליתי אותו גם אני.
אסף זמיר: אמר ראש הממשלה, נקיים דיון, ואז קבינט הקורונה, כפי שהכרנו אותו, בגלל הגודל שלו התפרק והתכנס מחדש בצער כשגם אני לא חבר בו וגם שרת התחבורה לא חברה בו, ואינני יודע - - -
עפר שלח: התשובה ברורה, ומכיוון שהקבינט במבנה החדש שלו קיים יומיים, אני מניח שגם העובדות עדות.
עפר שלח: אנחנו נודה לשר התיירות בשלב הזה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את מנהל שדה התעופה בן גוריון, שמואל זכאי.
שמואל זכאי: בוקר טוב, שלום לכולם.
עפר שלח: הרים לצורך העניין להנחתה שר התיירות ואמר, צריכות להיות הכנות בנתב"ג, שהן הכנות לא רק למתווה כזה או אחר, אלא ארוכות טווח, לאיך שדה תעופה מתפקד בנוכחות קורונה במדיניות כזו או אחרת שאולי מחייבת בדיקות בשדה התעופה, שמחייבת אולי חלוקה מבחינת אזורים.
עפר שלח: האם נתב"ג ערוך?
עפר שלח: נאמר שאומרים לך שמרימים את השלטר בשבוע הבא – האם אתה ערוך?
שמואל זכאי: קודם כל, משרד הבריאות פרסם תו מיוחד לתעופה, הוא נקרא התו הכחול, גם להתנהגות בעידן הקורונה בנמל התעופה וגם להתנהגות במטוסים.
שמואל זכאי: התו הכחול מיושם כבר במלואו בנתב"ג.
שמואל זכאי: הטיסות שיוצאות מנתב"ג – כרגע פועלות בנתב"ג 23 חברות תעופה מסחריות.
שמואל זכאי: הנוסעים עוברים בתהליכים כפי שהתווה אותם משרד הבריאות, זה כולל ביקורת שבוצעה כאן על ידי פרופ' גרוטו ופרופ' סדצקי, ובה הם יכלו לראות במו עיניהם שהתו הכחול מיושם הלכה למעשה בנתב"ג.
שמואל זכאי: רת"א, רשות תעופה אזרחית, פרסמה את התו הכחול לחברות התעופה הישראליות שתחת הפיקוח שלה, והן מחויבות לפעול על פי התו הכחול.
עפר שלח: שדה התעופה יוכל לעמוד בתו הכחול הזה גם אם יקרה הנס ומחר יפתחו בקפסיטי מלא?
שמואל זכאי: בפירוש לא.
שמואל זכאי: התו הכחול, למשל, במגבלה של social distancing, ריחוק חברתי, יצרה בעיית קיבולת בנתב"ג.
שמואל זכאי: ואני יכול להגיד לך את המספרים.
שמואל זכאי: נתב"ג, בהתאם למתווה של התו הכחול יכול להכניס שמונה טיסות נכנסות בשעה, ולהוציא עשר טיסות יוצאות מישראל בשעה.
שמואל זכאי: זאת הקיבולת של נמל התעופה בהתאם לתו הכחול.
עפר שלח: ומה הייתה הקיבולת לפני הקורונה?
שמואל זכאי: הקיבולת לפני הקורונה הייתה 48 תנועות בשעה.
שמואל זכאי: תנועות זה המראות ונחיתות.
שמואל זכאי: אנחנו ירדנו מ-48 ל-18, כי אלה המגבלות של התו הכחול והצורך לשמור ריחוק חברתי.
שמואל זכאי: אבל אם יורשה שלי, החידוש של התעופה בעידן הקורונה סובל מקיבעון מחשבתי.
שמואל זכאי: הבעיה המרכזית זה כל מה שאמר כאן שר התיירות, הכול נכון.
שמואל זכאי: וכל עוד התפיסה היא שיתקיימו קשרי תעופה רק בין מדינות ירוקות, אז אנחנו לא נגיע לעולם למצב של חידוש התעופה האזרחית, משום שהמגפה הזאת היא מגפה דינמית.
שמואל זכאי: היום ישראל מדינה אדומה, היא תהפוך בעוד שבועיים-שלושה למדינה ירוקה, ואז מדינות היעד שהן מדינות ירוקות יהפכו להיות מדינות אדומות.
שמואל זכאי: אנחנו לא מטיסים מדינות.
שמואל זכאי: אנחנו מטיסים נוסעים.
שמואל זכאי: ובשביל לחדש קשרי תעופה, מה שצריך לעשות זה דבר מאוד מאוד פשוט – לוודא שהנוסע שטס איננו נושא איתו את הנגיף, לא כשהוא טס לחו"ל ולא כשהוא חוזר לארץ.
שמואל זכאי: והדרך היחידה לעשות את זה היא באמצעות קיום של מערכות בדיקות.
שמואל זכאי: משרד הבריאות מתנגד לקיום הבדיקות משני טעמים.
שמואל זכאי: הטעם הראשון, הוא טוען שלבדיקות ה-PCR יש false מאוד מאוד גדול, של עשרות אחוזים, גם false positive וגם false negative.
שמואל זכאי: והטענה השנייה שלו, שהיא ממש סותרת את הטענה הראשונה, שבדיקות זה משאב לאומי ולא צריך לבזבז אותן על תעופה.
שמואל זכאי: כל עוד זאת העמדה של משרד הבריאות, לא תתחדש התעופה למדינת ישראל.
שמואל זכאי: אני רוצה להגיד שישראל היא מדינת אי, כמו שאמר המבקר, אם יימשך המצב הזה, אולי כדאי להביא לפה את שר החינוך שיכניס לימודי שחייה כלימודי ליבה לבתי הספר.
שמואל זכאי: בניגוד לאזרח גרמני שיכול לקחת אוטו או רכבת ולצאת מגרמניה לאוסטריה או לצרפת, אזרח ישראלי לא יכול לצאת מישראל או להיכנס לישראל אלא רק בדרך האוויר.
שמואל זכאי: התעופה גם מחייבת שמירת כשירות.
שמואל זכאי: רק לתת לך נתונים – כל הטייסים הישראלים בחברת אל על איבדו את הכשירות שלהם.
שמואל זכאי: הם אינם טייסים יותר.
שמואל זכאי: צריך להחזיר אותם לכשירות.
שמואל זכאי: אין גם מדריכים שיחזירו אותם לכשירות משום שגם המדריכים איבדו את הכשירות שלהם להדריך את הטייסים.
שמואל זכאי: אנחנו נמצאים לא לפני נקודת האל-חזור; לצערי הרב, אנחנו כבר נמצאים מעבר לנקודת האל-חזור.
שמואל זכאי: בחודש הבא ענף התעופה יהיה מושבת כבר חצי שנה.
שמואל זכאי: מדינות העולם, כולל מדינות מוכות קורונה, פתחו את השערים שלהן ומקיימות בדיקות.
שמואל זכאי: יש היום 40 נמלי תעופה בעולם שמקיימים בדיקות לנוסעים שנכנסים ויוצאים: פרנקפורט, וינה, הית'רו טרמינל 2, סינגפור, תאילנד, אוקראינה.
שמואל זכאי: כל המדינות המתקדמות מבחינת תעופה הבינו – זה כמו ה-Nine Eleven.
שמואל זכאי: ב-Nine Eleven הייתה בדיוק את אותה בעיה, ואז אמרו, איך נאפשר לאנשים לטוס בצורה בטוחה?
שמואל זכאי: נעשה להם בידוק ביטחוני.
שמואל זכאי: עכשיו אנחנו מתמודדים עם איום אחר, האיום הוא איום בריאותי.
עפר שלח: זכאי, אתה מתאר את זה בצורה מדויקת כדרכך.
עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך לסיום.
עפר שלח: אני דיברתי בשבוע שעבר עם שגרירת אוסטריה בארץ, היא תיארה לי את המדיניות – אתה יכול לבוא, אתה יכול או להביא איתך בדיקה בת פחות מארבעה ימים, שלילית כמובן, או להיבדק בשדה התעופה, או ללכת לבידוד בווינה ואז להיבדק.
עפר שלח: האם אומרים לך שזה יהיה כרוך, למשל, בבדיקות בשדה התעופה?
עפר שלח: אתה יודע לקיים את הדבר הזה בנתב"ג בקיבולת סבירה, אולי לא 48 תנועות בשעה, אבל בקיבולת סבירה שתאפשר חיים נורמליים לאנשי עסקים שנוסעים ולתיירים שמגיעים וכן הלאה?
שמואל זכאי: לא רק שאנחנו יודעים לעשות את זה, אנחנו השבוע אישרנו בוועדת מכרזים שלנו יציאה למכרז לחברות מהסקטור הפרטי שיקימו כאן מתחמי בדיקה גם לנוסעים שיוצאים מהארץ, בשיטה של דרייב אין, יעברו בדיקת PCR 72 שעות לפני שהם טסים.
שמואל זכאי: ברגע שהם יציגו במהלך הרישום לטיסה, הצ'ק אין, שהם עברו בדיקת PCR והם שליליים, הם יוכלו להיכנס למדינות העולם ללא צורך בבידוד.
שמואל זכאי: ואותו דבר להקים מערך בדיקות בנתב"ג לנוסעים שנכנסים, שוב, לפי מה שיקבע משרד הבריאות.
שמואל זכאי: האם לאחר הבדיקה הזאת הם צריכים ללכת לבידוד קצר, לא של 14 יום, אלא לבידוד קצר יותר?
שמואל זכאי: האם הם צריכים לעבור עוד בדיקה, כלומר שתי בדיקות, בדיקה אחת כשהם נכנסים לארץ ואחרי חמישה ימים בדיקה אחרת?
שמואל זכאי: אנחנו כבר מוכנים לפרסם את המכרז.
שמואל זכאי: אנחנו נהיה מוכנים לפרסם אץ המכרז תוך שבועיים.
שמואל זכאי: הבעיה המרכזית היא, כמו שאמרתי, ההתנגדות של משרד הבריאות למתווה הזה של ביצוע הבדיקות.
שמואל זכאי: כרגע משרד הבריאות אומר, בואו נחכה עד שישראל תהיה מדינה ירוקה, ואז נקיים טיסות רק בין מדינות ירוקות ללא צורך של בידוד.
שמואל זכאי: זה לא יקרה אף פעם.
שמואל זכאי: העולם לא יהפוך להיות ירוק בשנה וחצי הקרובות, לפי מה שאומרים כל מומחי הרפואה.
שמואל זכאי: לא נראה לי הגיוני שמדינת ישראל תהיה נצורה שנה וחצי ואזרחי מדינת ישראל לא יוכלו לטוס.
שמואל זכאי: אני רוצה להגיד עוד משהו, שמעניין בטח אותך ואת כל חברי הכנסת.
שמואל זכאי: המצב הוא שאזרחי מדינת ישראל נאלצים לנפוש רק בארץ, מביא לידי זה שנופש של שלושה לילות באילת למשפחה ממוצעת הוא 20,000 שקל.
שמואל זכאי: וכשאין תחרות, זה המצב.
שמואל זכאי: אני לא מכיר הרבה משפחות ישראליות שיכולות להרשות לעצמן לצאת לנופש בארץ שהעלות שלו היא 20,000 שקל.
שמואל זכאי: אנחנו מגבילים את התחרות, מונעים את חופש התנועה, ונמצאים כאילו שהקורונה כבר לא פה.
שמואל זכאי: אני רוצה להזכיר, סגרו את השמיים בשביל לתת זמן למשרד הבריאות להיערך ולהחיל את האירוע הזה.
שמואל זכאי: אנחנו כבר במצב אחר.
עפר שלח: זכאי, כל הדברים שאתה אומר הם נכונים.
עפר שלח: רק שאנחנו מתפרסים.