GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון הלינגר: אני מבקש לציין לסיכום, כי בתגובת משרד התיירות למשרד ראש הממשלה לממצאי הדוח הוא ציין כי הוא מקבל את הממצאים ויפעל בהקדם לתיקונם.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את מנכ"ל משרד התיירות, אמיר הלוי, בבקשה.
דקלה כהן שיינפלד: שלום, שמי דקלה, אני ראש המטה של אמיר.
דקלה כהן שיינפלד: אמיר בדרך, הוא עוד רגע יגיע ויצטרף לדיון ואני מדברת בשמו.
דקלה כהן שיינפלד: מי שביקש ורצה שמבקר המדינה זה גם מנכ"ל המשרד מתוך הבנה שהייתה פה התנהלות שהייתה זקוקה קצת להסתכלות מבחוץ.
דקלה כהן שיינפלד: הדוח הזה וכל הממצאים שלו היה מקובלים עלינו, ועבדנו כדי לשפר ב-180 מעלות את כל מה שהתקבל בדוח.
דקלה כהן שיינפלד: אני אתחיל מהסוף, על ההמלצות.
דקלה כהן שיינפלד: צריך לזכור שהמשרד שלנו הוא משרד כלכלי.
דקלה כהן שיינפלד: האופן שבו אנחנו משווקים את ישראל בחו"ל ומדברים על ישראל בחו"ל הוא באופן כלכלי, שאומר לאנשים, תרכשו חופשה בישראל.
דקלה כהן שיינפלד: אנחנו לא עוסקים בהסברה, אנחנו לא עוסקים בדיפלומטיה, אנחנו לא מביאים לפה אורחים שיסתכלו על הגבולות וילמדו את העניינים הגיאופוליטיים שכאן.
דקלה כהן שיינפלד: להיפך, אנחנו מתרחקים מזה מאוד.
דקלה כהן שיינפלד: ולכן ההמלצות הסופיות שהוצגו בשקופית האחרונה של מבקר המדינה פחות רלוונטיות עבורנו בעניין של שיתופי פעולה עם משרדים אחרים שכם עוסקים בתחומים האלה.
דקלה כהן שיינפלד: ובכל זאת, אנחנו כן משתפים פעולה עם משרד החוץ בעניינים שקשורים לסלבריטאים ומובילי דעת קהל, אבל מאוד משתדלים שזה לא יהיה בחפיפה לעניינים דיפלומטיים או פוליטיים כדי שההיבט של חופשה בישראל לא ייהרס.
דקלה כהן שיינפלד: ברשותך, אם אפשר לעבור למנהלת אגף האירוח, ורוניק - - -
עפר שלח: לא, ברשותך אנחנו נעבור למקום אחר.
עפר שלח: אני רוצה רק לדעת מתי מנכ"ל המשרד יגיע.
דקלה כהן שיינפלד: בעוד חמש דקות.
דקלה כהן שיינפלד: הוא עולה מהחניה.
עפר שלח: אנחנו נחזור אליכם.
עפר שלח: אני מבקש לעבור ליוסי פתאל, לשכת מארגני תיירות נכנסת.
יוסי פתאל: בוקר טוב.
יוסי פתאל: רק שתי הערות קצרות.
יוסי פתאל: קודם כל, המבקר פתח, וגם אתה אדוני, שענף התיירות הוא דבר מאוד מאוד חשוב לתדמית, לכלכלה וכולי.
יוסי פתאל: אני חושבת שכדאי גם בהזדמנות להזמין נציג של משרד האוצר, שדעתם היא הפוכה לחלוטין וחושבים שגם תקציבי אירוח והרבה מאוד תקציבי שיווק זה דבר מיותר, כמעט בזבוז כסף.
יוסי פתאל: אז כדאי שהממשלה, לפחות תיפגש בחדר הזה של הוועדה לביקורת המדינה ויהיה - - - כי אנחנו רואים סתירה - - -
עפר שלח: קודם כל, תהיה פה נציגה של משרד האוצר.
עפר שלח: ודבר שני, כמו שאני אמרתי בפתיחת הדיון, כל הדוח הזה שהוא דוח חשוב כשלעצמו, הוא כרגע פחות רלוונטי בהינתן המצב של ענף התיירות עכשיו.
עפר שלח: ואני רוצה להתמקד במצב של ענף התיירות עכשיו ובדרכים גם לעזור לאנשים, לכמות הגדולה מאוד של דורשי עבודה שיש בענף התיירות, ועוד יותר מזה לענף עצמו, כדי שאנחנו נוכל להחזיר כמה שיותר ממנו לפעולה ולהניע את הגלגלים הכלכליים שלו.
עפר שלח: אז אני רוצה לשאול אותך כמארגן תיירות נכנסת.
עפר שלח: אני ציינתי בהתחלה את הנתון של חודש יוני, פחות מ-6,000 כניסות של תיירים לישראל לעומת למעלה מ-360,000 ביוני אשתקד.
עפר שלח: קודם כל, אם אתה יכול להגיד לנו איפה הדברים עומדים, אם חל איזשהו שינוי לטובה או לרעה.
עפר שלח: קשה קצת שיהיה לרעה, אבל חל איזשהו שינוי, הצפי שלכם והדברים שאתם עושים.
יוסי פתאל: כרגע מדינת ישראל מגרשת תיירים, מסתגרת בפני זרים, המדיניות שלנו דומה – אני אמרתי אתמול בוועדת הקורונה – למדיניות של צפון קוריאה.
יוסי פתאל: הלוא אי אפשר לספור מספר תיירים ששוקלים לבוא לכאן אם לא נותנים להם לבוא לכאן.
יוסי פתאל: היום תייר שרוצה להגיע לישראל למטרות עסקים, למטרות ביקור וכולי, באמת, האסוציאציה היחידה היא צפון קוריאה.
יוסי פתאל: לכן, הנתונים עצמם משקפים את המדיניות שלנו ולא את הפוטנציאל.
עפר שלח: כשאתה אומר הפוטנציאל - - -
יוסי פתאל: רק עוד משפט אחד, אדוני - - -
עפר שלח: אתה תקבל משפט, אני רק רוצה לשאול שאלות מכוונות.
עפר שלח: אין שום בעיה, זמנך בידך.
עפר שלח: כשאתה אומר פוטנציאל, האם יש לכם פניות של מארגנים בחו"ל שרוצים להביא אנשים לישראל, ואז שומעים מה הם התנאים של הכניסה לישראל, או שבכלל אי אפשר להיכנס לפה ופשוט מסתובבים והולכים למקום אחר?
יוסי פתאל: אנחנו הסכמנו להתחייב בפני משרד האוצר, שאם ייתנו לנו לעבוד, אנחנו נחזיר – דיברנו על הרבעון האחרון של השנה הנוכחית – 25% מהתנועה של 2019.
יוסי פתאל: יש לנו הזמנות עם מקדמות ביד.
יוסי פתאל: אנחנו לא מדברים על פוטנציאלים.
יוסי פתאל: יש לנו הזמנות שאנחנו דוחים אותן מחודש לחודש.
יוסי פתאל: אדוני יופתע לשמוע שמחירי בתי המלון להזמנות פוטנציאליות בשנת 2020 ו-2021 גבוהים יותר מ-2019, ממה שאנחנו מקבלים מבתי המלון.
יוסי פתאל: הפוטנציאל נמצא, כרגע הוא מנוהל משיקולים בריאותיים, בצדק, אבל הוא מנוהל בחוסר היגיון.
יוסי פתאל: ואני מניח שהדבר הזה עוד יגיע אל פתחך ואל הוועדה בעתיד לגבי תהליך קבלת החלטות.
יוסי פתאל: ואם יורשה לי לזהות עבורך ועבור הוועדה את צוואר הבקבוק שהוא נמצא בו היום.
יוסי פתאל: בוועדת הקורונה אמרו שהם מתחילים לנהל סיכונים.
יוסי פתאל: אגב, בכלל, המדיניות של משרד הבריאות זה למה לא ולא איך כן.
יוסי פתאל: ואני חושב שזה אחד מהכשלים המהותיים בניהול התנועה אל הארץ.
יוסי פתאל: אתמול נאמר ששוקלים, ובימים הקרובים יובא לדיון, שלמדינות ירוקות יורשו אנשים לטוס, ומי שמגיע למדינה ירוקה גם לא צריך בידוד ולא כלום.
יוסי פתאל: ישבו עם מומחה לניהול סיכונים, וזאת היא המסקנה, וזה יפה, חשוב, טוב ונכון, והתחלה מצוינת.
יוסי פתאל: אבל שני דברים בעניין הזה.
יוסי פתאל: האחד, הנושא של מדינות אדומות וירוקות, בעולם כבר מתחילים לסגת מזה, כי המעבר מאדום לירוק הוא בערך כמו ברמזורים שאנחנו רואים בצמתים.
יוסי פתאל: ראינו את זה גם אצלנו כשהיינו ירוקים, עשינו טקסים עם שרי תיירות ממדינות אחרות, ובעוד שר התיירות בדרכו בחזרה אל המטוס בשדה התעופה, כבר הפכנו להיות אדומים ולא רצויים.
יוסי פתאל: ולכן בנושא של ניהול סיכונים הצענו מתווים מאוד מפורטים, שפרמטר אחד מהם היה בדיקה 72 שעות לפני ההגעה, בדיקה עם ההגעה, ועוד בדיקה אחרי יומיים שלושה שהבן אדם נמצא כאן.
יוסי פתאל: וכמובן ניהול תנועה נפרדת, מפוקחת, מנוטרת אני לא אלאה אותך בכל - - -
עפר שלח: יוסי, מכיוון שעסקנו בזה ונעסוק בזה גם בשעתיים הקרובות, אני אגדיר את זה במשפט שאני בטוח שתסכים לו.
עפר שלח: מה שאנחנו מביאים לארץ זה תיירים.
עפר שלח: זה לא מדינות.
עפר שלח: ומה שחשוב לנו זה אם האדם הוא נשא של הנגיף או חולה, ולא אם המדינה שהוא בא ממנה, מה האחוז של הנשאים או החולים בתוך המדינה הזאת.
עפר שלח: האם התנאים האלה שאתה מדבר עליהם מקובלים גם על הפונים הפוטנציאליים אליך מהעולם?
עפר שלח: זאת אומרת, האם הם אומרים, כן, אנחנו יודעים להביא קבוצות או אנשים שיהיו מוכנים לבדיקה לפני, בדיקה בזמן, בדיקה אחרי, ולכל התנאים הנלווים?
יוסי פתאל: ברור.
יוסי פתאל: קודם כל, לגבי מה שאמרת, שמביאים נוסעים ולא מדינות, ולא מסיעים צבעים, זה מקובל ביני לבינך ואולי עוד כמה אנשים שנמצאים בחדר, אבל לא על ידי מקבלי ההחלטות שמאוד נהנים ממשחק הצבעים.
יוסי פתאל: בוודאי שכן.
יוסי פתאל: התשובה היא חד משמעית.
יוסי פתאל: ואנחנו מבקשים, תנו לשוק הפרטי לנהל את זה.
יוסי פתאל: יש היום 4,000 מעבדות מאושרת על ידי מדינות.
יוסי פתאל: אנחנו יודעים לתמחר את זה.
יוסי פתאל: הלוא הנושא הזה של הבדיקות, גם הזמן מתקצר מאוד, וגם המחיר נמצא במגמת ירידה.
יוסי פתאל: אם אנחנו צריכים להתנהל ככה עוד שנה, אז תגיד המדינה, אם נכנס בן אדם ממדינה אדומה והוא יעשה את שלוש הבדיקות שאני עכשיו אמרתי על חשבוננו – אתמול ניסו לטעון אנשי משרד הבריאות שמדובר במשאב לאומי ושצריך לשמור את הבדיקות רק עבור אזרחי ישראל.
יוסי פתאל: בסדר גמור.
יוסי פתאל: לא ביקשנו את זה ואנחנו לא דורשים את זה.
יוסי פתאל: רק שהם דורשים שרק הם יעשו את הבדיקות.
יוסי פתאל: אז זה דבר שהוא מגוחך.
יוסי פתאל: הם גם מונעים את הקמת מעבדה בשדה התעופה כפי שכבר מקובל בהרבה שדות תעופה בעולם.
יוסי פתאל: אם יבוא מומחה לניהול סיכונים, ואני מקווה שזה ייעשה בוועדה כאן לפחות, וייתן ציון שרמת הסיכון לבן אדם שמגיע ממדינה אדומה שעובר את שלוש הבדיקות שאני אמרתי – לדעתי, הסיכון שלו להיות מדביק הוא נמוך יותר מהיושבים כרגע בחדר איתך בוועדה, אדוני.
יוסי פתאל: ולכן, אם יורשה לו להיכנס כמו שמתכוונים לתת לאנשים ממדינות ירוקות להיכנס ללא בדיקות בכלל וללא בידוד.
יוסי פתאל: חשוב לי להדגיש, אנחנו מדברים על הזמן על תיירים – יש ערים שלמות, כמו טבריה, נצרת, עכו, צפת וכמו ירושלים, שגם היו בדיונים אצלכם, שנתמכות במאות מיליונים, שכלכלתן תלויה לחלוטין בחזרת קבוצות תיירים לרחובות שלהן.
יוסי פתאל: לא תהיה להן תקומה בלי זה.
יוסי פתאל: ולכן במקום דיונים למה לא, וראינו גם מה קורה בחודש האחרון – בהתחלה אמרו לנו שקו האלף זה הקו האדום, ואחר כך ראו שזה לא עובד כל כך, אז אמרו ש-2,000 זה הקו האדום, ושר הבריאות החדש אמר, כולם בחזרה לסגר בבתים מיד כשמגיעים ל-2,000, והרחובות מלאים והשמיים עוד לא נפלו.
יוסי פתאל: ולכן אדוני, הדרישה היא לעבוד מול נתונים סטטיסטיים, שיודעים לכמת את הסיכונים כפי שעשו בהגדרה של מדינות ירוקות, כניסה ללא בידוד ויציאה חופשית, צריך לעשות את זה לגבי כל סך התנועה.
יוסי פתאל: כרגע אנחנו מגרשים ולא מאפשרים לאף אחד להיכנס לארץ.
עפר שלח: הצגת את זה בצורה מאוד מדויקת.
עפר שלח: אגב, עשיתי לעצמי בגס את המספרים, ואנחנו התגאינו כשהגענו לארבעה מיליון תיירים בישראל.
עפר שלח: כשאתה עושה חשבון על 365 יום, נכון שזה לא בדיוק כל יום אותו מספר, אבל זה כמה אלפי בדיקות ביום.
עפר שלח: וכשאנחנו מדברים על להגיע ל-30,000 ואולי אפילו ל-50,000 בדיקות ביום, נראה לי שאפשר איך שהוא להקדיש את האחוז הזה לענף התיירות.
יוסי פתאל: אדוני, אני אוכל להוסיף משפטו אחד לגבי הדוח של המבקר, ברשותך?
יוסי פתאל: כי אני חושב שהוא חשוב.
יוסי פתאל: עלו שם דברים חשובים.
יוסי פתאל: זה גם דוח שהיוזמה שלו היא על ידי משרד התיירות, וזה דבר מבורך, והמנכ"ל שמאז כבר עשה עוד הרבה מאוד שינויים לטובה.
יוסי פתאל: דיברו שם, במשרד המבקר, על נושא של איגום משאבים, ואני חושב שזו טעות שלא צריך לקבל אותה בהמלצות המבקר מכיוון שכשיוצאים למכרז מדינתי – וזה מה שעשו, אגב – וכשאנחנו, משרד התיירות, מביאים אנשים מחו"ל, יש רמת אירוח וניהול שהיא בסטנדרטים בין-לאומיים; וזה לא אותו ספק שעושה ימי כיף לגמלאים מתאים לרמת האירוח שהמשרד צריך כשהוא מביא לכאן אנשים שהם רמי דרג ומעלה.
יוסי פתאל: ברוב הדברים שאמר המשרד הם כמובן נכונים, ולכן אני חושב שצריך לתת למשרד התיירות ולמנכ"ל משרד התיירות ולצוות האירוח שלו איזושהי מידת גמישות גם להביא אנשים שהם מאוד חשובים, שאם האירוח לא ייעשה כפי שצריך בסטנדרטים בין-לאומיים, הרי שאנחנו סתם זורקים את הכסף, לדעתי.
עפר שלח: יוסי, ברשותך, בוא נעצור כאן.
עפר שלח: אני רוצה למקד את הדיון במצב הקיים ואתה הצגת את המצב הקיים ואת הבעיות בצורה מדויקת מאוד.
עפר שלח: אני מבקש עכשיו להעלות את מנכ"ל משרד התיירות, בבקשה.
אמיר הלוי: בוקר טוב.
אמיר הלוי: אני מתנצל, לא הצלחתי להתחבר מהרכב.
עפר שלח: ניצלנו את הזמן בהיעדרך.
אמיר הלוי: אני שמעתי עכשיו את - - -
עפר שלח: אז תמשיך מהדברים שלו – איפה משרד התיירות בעניין?
עפר שלח: מה הוא מנסה לעשות?
אמיר הלוי: הקורונה היא צרה צרורה, אבל כמו שאמרת, הבעיה הגדולה היא שתעשיית התיירות בניגוד לכל תעשייה אחרת – אני שומע ממשרדים אחרים, כל אחד והמצוקות שלו, ואם במשרד החקלאות צריכת הרוקט ירדה ב-20%, אז זה דרמה גדולה לחקלאים ובאמת זה כואב.
אמיר הלוי: פה היינו בינואר-פברואר בווליום של חמישה מיליון תיירים, והעצירה הזו לאפס יצרה מצב שתפס את כל התעשייה ברגע שהם היו אחרי ההחלטה של ההשקעה וההיערכות לחמישה מיליון תיירים וגידול משמעותי שהיה בשנים האחרונות.
אמיר הלוי: אנחנו אחת המדינות היחידות שהייתה בה צמיחה בכמות התיירים בסדרי גודל שאנחנו לא הכרנו ולא חלמנו.
אמיר הלוי: ולכן פה אנחנו מאוד מוטרדים מכל מה שקשור לתשתיות התיירות.
אמיר הלוי: דיבר פה לפניי מנכ"ל מארגני התיירות.
אמיר הלוי: זו תשתית מאוד חשובה שמביאה לפה מיליוני תיירים בשנה.
אמיר הלוי: היא זו שממלאת את המטוסים, את האוטובוסים, מעסיקה את מורי הדרך, את המסעדות, את המלונות.
אמיר הלוי: ויש פה עשרות חברות שאנחנו עושים הכול כדי לתת להם גלגלי הצלה וקביים באמצעים של המשרד שעובד איתם דרך קרן השיווק, כשהמטרה היא לראות איך הם צולחים את התקופה הזו, כי הם אלה שיוכלו להחזיר מהר מאוד קבוצות.
אמיר הלוי: שוב, אנחנו גם מאוד מודאגים מזה שאנחנו לא יודעים מתי זה ייגמר, ואי אפשר לדעת פה, בכל מסלול תמיכה, על כמה זמן מדובר, ולא יודעים גם איך העולם ייצא מזה, כי בניגוד למשברים קודמים שהיינו, שהם היו נקודתיים ותקפו את מדינת ישראל, פה זה משבר עולמי שאף אחד לא בורח ממנו והמצב הכלכלי פה גם ישפיע.
אמיר הלוי: ולכן לנו מאוד ברור שכמה שאנחנו והמשרדים שלנו בחו"ל, שאנחנו שומרים עליהם וזה לא פשוט, כי שוב, זו תשתית מאוד חשובה, המשלחות שלנו בחו"ל עושות עבודה מקצועית.
עפר שלח: עוצמת הבעיה ידועה.
עפר שלח: עכשיו מה עושה משרד התיירות?
אמיר הלוי: אנחנו, דבר ראשון, דרך העבודה שלנו בחו"ל משדרים כמה שאפשר שאנחנו עובדים ומתכוננים, והמשרדים שלנו בחו"ל מול חברות התעופה, מול מארגני התיירות וכל הסיטונאים הגדולים שם, הרבה מאוד פעילות של חשיפת מוצר, קמפיינים נקודתיים שאנחנו עושים, כדי לתפוס את כולם ולהשאיר אותם פה.
אמיר הלוי: קשר כמובן עם התקשורת שהייתה פה – הסיבה של הדיון הזה היא הדוח – אנחנו הבאנו לפה אלפי מובילי דעה, עיתונאים וכולי, וכמובן קשר עם כל העולמות האלה כדי שהם יהיו איתנו ונוכל לגייס אותם ולחזור איתם כמה שיותר מהר לעבודה.
אמיר הלוי: פה בארץ, אני חייב להגיד שברור לנו שאחרי הרבה שנים שתיירות הפנים הייתה בשוליים כי יחסית היא עבדה, וידענו שצריך גם לפנות מקום לתיירים מחו"ל בכל מה שקשור לאירוח - - - מלונאי.
אמיר הלוי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כדי לראות איך אנחנו נערכים לתיירות פנים חזקה לאורך זמן.
אמיר הלוי: הבעיה הגדולה היא שאנחנו מוטרדים מאוד ממה שיהיה לאחר החגים.
אמיר הלוי: כרגע, מלונות שפתוחים, חלקם עובדים מצוין, חלקם קצת פחות – אפשר לנתח את זה.
אמיר הלוי: אבל עם ישראל נמצא פה, ויש הרבה אנשים שיש להם את האמצעים.
אמיר הלוי: רק אתמול חנכנו מלון חדש של רשת ישרוטל ליד קבר בן גוריון, בשדה בוקר.
אמיר הלוי: המלונות בתפוסה מאוד גבוהה.
אמיר הלוי: הרבה מלונות בתקופה הזו, בעיקר בסופי שבוע, בתפוסות גבוהות.
אמיר הלוי: אנחנו מוטרדים ממה שיהיה פה אחרי החגים, כי אנחנו נכנסים לתקופה שהיינו רגילים להיות בה בעיקר עם תיירות נכנסת, ופה כנראה שלא תהיה לנו.
אמיר הלוי: אנחנו ישבנו עם משרד הבריאות בהובלת השרים השבוע.
אמיר הלוי: אנחנו בוחנים הרבה אמצעים וסיכמנו על צוות משותף שיבנה מתווה, להתחיל להחזיר תיירות בקפסולות.
אמיר הלוי: תיירות קבוצתית היא פוטנציאל טוב לזה.
אמיר הלוי: כמובן שכל מה שקשור לקידמה, וכבר דנו בזה הרבה, אנחנו מקווים מאוד שתהיה פריצת דרך ושפה יקבלו החלטות וניהול סיכונים מושכל כדי שאפשר יהיה ללכת קדימה.
עפר שלח: אתה אומר קבוצות וקפסולות, אני מבין, אבל האם, מתוך הבנה שהדבר הזה הולך ללוות אותנו הרבה מ אוד זמן, אתם תופרים חליפה שתאפשר בסופו של דבר, בדרך של יצירת מערך של בדיקות, בדרך של יצירת כללים ברורים, לישראל להגיד, אנחנו פותחים את שערינו ומתמקדים בלא להכניס אנשים חולים ולא בהתוויה הבסיסית של מדינה ירוקה או אדומה?
אמיר הלוי: כן, אנחנו בפירוש מול משרד הבריאות מהרגע הראשון לוחצים לכיוון הזה.
אמיר הלוי: אני חושב שאחד הדברים שקרו בתחילת האירוע הוא שמשרד הבריאות נחשף ליכולות של משרד התיירות.
אמיר הלוי: פיני שני הסמנכ"ל שלנו הוביל את זה יחד עם יוסי פתאל.
אמיר הלוי: הם ראו איך אנחנו יודעים לעבוד על כל השרשראות, ולאתר כל תייר, בהוצאת התיירים בתקופה שהיינו צריכים פה בפירוש לגרש מפה תיירים.
אמיר הלוי: ולכן את היכולות האלה שהוכחו אז וקיבלו הרבה אמון והערכה ממשרד הבריאות, אנחנו רוצים לקחת עכשיו להכנסה של תיירים.
אמיר הלוי: אנחנו בוחנים איתם את המתווה להחזרת תיירות.
אמיר הלוי: אנחנו הצענו גם באילת שאנחנו כמשרד – זו תהיה השנה הראשונה בשנים האחרונות שלא יגיעו עשרות טיסות כרגע, זה מה שהיה לאילת, לשדה החדש.
אמיר הלוי: אבל אנחנו כן חושבים שאם משרד הבריאות גם יאמץ טכנולוגיות שכבר יש בעולם, ואנחנו אומרים להם את זה, וגם יכריז, למשל, על האזור של השדה החדש רמון, עם פארק תמנע, עם אילת, כקפסולה לתיירות – עוד פעם, אמר קודם יוסי פתאל, מומחה לסיכונים.
אמיר הלוי: הסיכונים פה הם קטנים.
אמיר הלוי: ממדינות ירוקות להביא תיירים בחורף לארץ – אפשר לעשות את זה.
אמיר הלוי: האלטרנטיבה היא שאילת תחזור להיות עיר ביטוח לאומי.
אמיר הלוי: אנחנו לא נוכל להחזיק את אילת בחורף בווליום התיירותי שהיא נמצאת בו בחודשיים האחרונים, אחרי שהיא חזרה.
אמיר הלוי: שוב דבר לא מובטח.
אמיר הלוי: ובאילת ובים המלח צריך לפעול בכיוונים כאלה.
אמיר הלוי: כך שלשאלתך, אנחנו לוחצים, יושבים עם משרד הבריאות, רוצים שהם ילכו קדימה כמו מדינות אחרות שעשו את זה, וחושבים שזה הזמן לקבל החלטות כאלה, כדי להתחיל להחזיר גם תיירות קבוצתית, גם תיירות עסקית וגם תיירות בודדים, ואת כולם אנחנו צריכים כמובן, עם המינון הנכון ועם הוויסות הנכון ממדינות ירוקות, כדי להתחיל לשמר את התשתיות האלה.
עפר שלח: אמיר, לפני שתמשיך, חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה.
אלעזר שטרן: אני חושב מהדוח לתוך הקורונה, ואנחנו הולכים פה מוועדה לוועדה ורואים את אותה בעיה שאין מתווה.
אלעזר שטרן: מה שאמיר אומר, ובצדק, שהם הפגינו את היכולות שלהם בפינוי התיירים והשליטה בהם, הסיפור הזה של קפסולות כבר מזמן היה צריך להיות.
אלעזר שטרן: אני לא מדבר כרגע על שדות תעופה, על חקירות אפידמיולוגיות שם.
אלעזר שטרן: אני בטוח שאתה יכול להפוך אוטובוסים לקפסולות, אמיר דיבר על אזור באזור אילת, את תמנע לקפסולה, אתה יכול להפוך בתי מלון לקפסולות.
אלעזר שטרן: האמינות הזאת שמשרד הבריאות גילה אצל משרד התיירות, היא הייתה לפני שלושה-ארבעה חודשים.
אלעזר שטרן: כאילו, איפה אנחנו?
אלעזר שטרן: שמענו אתמול על ה-16 בחודש שנוכל להתחיל לטוס לעשר מדינות.
עפר שלח: הסקופ היה פה בוועדה.
אלעזר שטרן: נכון, וזה סקופ שמתגלגל מוועדה לוועדה.
עפר שלח: בינתיים עוד לא פתחו כלום, אבל הסקופ מתגלגל.
אלעזר שטרן: מה שאני פוחד, שב-16 בחודש נישאר עם הסקופ.
אלעזר שטרן: אבל אני חושב שהלחץ שצריך להפעיל, גם אנחנו כמובן, קודם כל, אבל גם משרד התיירות, זה שכבר נגמר הזמן הזה של בוא נחכה.
אלעזר שטרן: הדיונים עם אמיר מזכירים לי קצת את הדיונים אחרי צוק איתן, על איך משמרים ואיך מפצים.
אלעזר שטרן: ובאמת, משרד התיירות, צריך להיאמר לזכותו, עבד נכון שם.
אלעזר שטרן: כל אותם יחסים, כל אותה השקעה, מול סוכני חוץ, מול מובילי דעת קהל שהייתה, להערכתי, אמיר יודע יותר, אנחנו בקצה של השימור שלה.
קרן ברק: קודם כל, אני שמחה על הדיון.
קרן ברק: בשבוע הבא אני משיקה את השדולה למען התיירות, אני אשמח אם תצטרפו אליה, וזה אחד הדברים שאנחנו צריכים לדון בהם בשדולה, וגם להבין מה המשרד מציע.
קרן ברק: אתה אומנם אומר בצדק, אלעזר, שהשמיים לא נפתחים ב-16, אבל הם לא נפתחים כי פשוט מדינות אחרות לא כל כך רוצות לקבל אותנו כתיירים במדינה האחרת.
קרן ברק: אבל לעומת זאת, אנחנו כמדינה, יש לנו כר הרבה יותר רחב לקבל תיירות ממדינות ירוקות כאן בארץ.
קרן ברק: אין פה שוויון.
קרן ברק: הטיסות החוצה, יכול להיות שפחות יקבלו אותנו, אבל פנימה אלינו, אנחנו כן יכולים לקבל הרבה יותר מדינות.
קרן ברק: ופה אמיר, אני פונה אלי, שצריך בשביל זה לשווק את מדינת ישראל בצורה מסוימת.
קרן ברק: אני מניחה שבשביל זה צריך תקציב מדינה וצריך לצאת עם איזושהי תוכנית דווקא לימי קורונה, אבל צריך להביא את התיירים לכאן ולהבין מה קורה במדינות אחרות.
קרן ברק: הרי באירופה זה גם לא שמחה גדולה, מה שקרה שם, לפחות בחורף, ואין לי מושג מה קורה במדינות אירופה היום מבחינת מוזיאונים, מבחינת ברים.
קרן ברק: הרי תייר שמגיע לא בא רק לנחות, הוא רוצה לבלות, גם תיירות מוזיאונית, גם תרבות, וגם מסעדות וברים.
קרן ברק: אז מה קורה בעולם?
קרן ברק: איך שם פתרו את זה?
קרן ברק: ואולי להביא משם את התוכניות של איך לפתור את זה כאן בארץ.
קרן ברק: תרבות כנראה יותר קשה יהיה לצרוך כאן בתקופה הקרובה, לצערי הרב.
קרן ברק: צריך לפתוח את זה.
קרן ברק: אבל לפחות בשאר הדברים, מה קורה שם ואיך אנחנו יכולים להביא את זה כתוכנית פעולה כאן לישראל ולהביא תקציבים כדי לשווק את ישראל – אולי עם השדה המרוחק יותר ליד אילת, שדה רמון, ולפי זה לראות איך אנחנו עושים.
קרן ברק: אבל בשביל זה אנחנו באמת צריכים תוכניות, ואני מקווה שהן יהיו ושנוכל לדון בהן בשדולה שלי בשבוע הבא.
עפר שלח: אמיר, בבקשה.
אמיר הלוי: אני חושב שסוגיית התקציב היא סוגיה כואבת.
אמיר הלוי: זה קושר לנו את הידיים.
אמיר הלוי: נמצאת פה בשיחה גם מנהלת האירוח שלנו, ורוניק לוריא.
אמיר הלוי: אנחנו עשינו סביב הדוח שורה של שינויים.
אמיר הלוי: כמו שנאמר פה, אנחנו צריכים גמישות טיפולית.
אמיר הלוי: אנחנו לא יכולים לעבוד בכללים הרגילים.
אמיר הלוי: אי אפשר להביא אורח, מישהו שיש לו מיליוני עוקבים בחו"ל, ומטיסים אותו בטיסת ביזנס ושהוא ייסע עם אוטובוס של מכרז חשכ"ל, עם מסטיקים מהתלמידים בבתי ספר שמודבקים למושבים.
אמיר הלוי: את כל זה צריך להבין גם בהיבט של הביקורת.
אמיר הלוי: משרד שרוצה להיות רלוונטי, רוצה לעשות את העבודה הכי טוב, צריך גמישות, צריך פה לקבל את הכלים הכי טובים בעידן של קורונה וקפסולות.
אמיר הלוי: במצב רגיל יש לנו הזדמנויות אירוח שמצריכות ומצדיקות הטסה במטוס פרטי לפה בתקופה כזו אם היינו יודעים להתגבר על המגבלות של משרד הבריאות ומגבלות האין-תקציב.
אמיר הלוי: זו הזדמנות.
אמיר הלוי: אנחנו רואים בזה הזדמנות, המשרדים שלנו בחו"ל ומשרדי היח"ץ שלנו, שדרך אגב, כולם נעתרו לזה שאנחנו קיצצנו אותם ל-25% מהשכר הקבוע והם ממשיכים לעבוד, כולם ערוכים לייצר לנו הזדמנויות שהמשבר הזה נותן, של סלבריטאים, של עיתונאים, שבימים רגילים לא היינו יכולים להביא אותם.
אמיר הלוי: ופה אני חושב שבמצב היום, להציע להם בחורף האירופי להגיע לארץ בקפסולה עם חוף ים – אפילו מוזיאון לא צריך.
אמיר הלוי: אני חושב שזו ההזדמנות הגדולה, וצריך להבין שהעולם לא מחכה לנו.
אמיר הלוי: זה שמדינות מתחילות לעבוד וחברות תעופה מתחילות לטוס, מי שלא ראשון, נכנס לסוף התור.
אמיר הלוי: אנחנו עבדנו שנים אחרי האירועים האחרונים – הוזכר פה צוק איתן על ידי חבר הכנסת שטרן.
אמיר הלוי: שבועיים לפני צוק איתן הייתה פה חברת קת'אי פסיפיק, ובחרה פה כבר מלון איפה להלין את הצוות שלה.
אמיר הלוי: בא צוק איתן, ולקח להם שלוש שנים לחזור.
אמיר הלוי: החברות האלה רוצות זמינות, רוצות קשר איתנו, הסכמי שיווק שאנחנו יודעים לעשות איתם, קמפיינים משותפים, ואז אפשר לעבוד ישר.
אמיר הלוי: ברגע שאנחנו מדינה סגורה ומחילים עלינו כללים שהם לא טובים, בטח למדינה שהמסר שלה בשנים האחרונות היה: אצלנו בטוח; אנחנו משדרים עסקים כרגיל גם באינתיפאדת הסכינים, שמרתון ירושלים צמח באותה שנה בעשרות אחוזים בגלל שאנחנו משדרים בקמפיינים שלנו עסקים כרגיל.
אמיר הלוי: ופתאום עכשיו כשיש משבר, אנחנו עם ההגבלות הכי חמורות.
אמיר הלוי: ואני חושב שהנזק לתעשיית התיירות יהיה גדול, ולכן צריך לעשות חשיבה ולהפעיל לחץ גדול על משרד הבריאות להתחיל לשחרר.
עפר שלח: עיסוק
עפר שלח: כם הוא בעידוד התיירות לארץ ובשיווק התיירות לארץ.
עפר שלח: אתם גם מעורבים בכל הנושא של הפיצוי הכספי והאפשרות לתת לתיירנים עצמם, למלונאים, לסוכני הנסיעות, למורי הדרך, לכל האנשים האחרים, יכולת לעבור את התקופה הזאת?
אמיר הלוי: כן, בוודאי.
אמיר הלוי: אנחנו בקשר מול כל הגורמים שהזכרת - - -
עפר שלח: אז ברשותך, אני אחזור אליך אחר כך עם העניין הזה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות עכשיו את ד"ר אשר שלמון ממשרד הבריאות.
אשר שלמון: משרד הבריאות מודע למצוקה, גם של ענף התיירות, גם של מדינת ישראל בכלל, על כל ענפיה הכלכליים שמושפעים מהתיירות.
אשר שלמון: כפי שהזכיר מנכ"ל משרד התיירות, התקיים דיון מסודר, מובנה, בין השרים עם הצוותים המקצועיים.
אשר שלמון: הוקמו גם קבוצות עבודה.
אשר שלמון: המטרה שלנו בשלב הזה היא לאפשר חזרה מדורגת, זעירה, בקפסולות, של תיירים ממדינות ירוקות.
אשר שלמון: לגבי מדינות אדומות, אנחנו מהבחינה הזו, כמו רוב המדינות המתוקנות בעולם, וצריך לזכור שכמעט כל מדינות האיחוד האירופי וכמעט כל מדינה אחרת שתבדקו בעולם, דוגלות בשיטה הזו – לא מכניסה תיירים ממדינות אדומות ככלל.
אשר שלמון: יש קבוצות מסוימות שמקבלות היתר להיכנס למדינה גם ממדינות אדומות תחת תנאים מסוימים.
אשר שלמון: גם בישראל יש קטגוריות שונות לדבר הזה.
אשר שלמון: לגבי הבדיקות, אני אנסה להזים אמירות כלליות שנאמרות וגם נאמרו פה, כולל על ידי עמיתי יוסי פתאל.
אשר שלמון: מדינת ישראל לא שומרת בדיקות רק לאזרחים שלה.
אשר שלמון: וסוגיית הבדיקות שהייתה סוגיה של סדרי עדיפות נכונים, ככל שאנחנו הולכים ומרחיבים את המשאב הזה, הסוגיה של הזמינות היא שולית.
אשר שלמון: לכן, בסופו של דבר, אם ההחלטה תהיה לתת רישיון למעבדה בנתב"ג או להתבסס על בסיס המשאב הלאומי, הוא דיון מקצועי שמתנהל, ויוחלט כך או אחרת, בסופו של דבר ברור שאם תוחלט מדיניות שיש בה בדיקות, יהיו בדיקות זמינות וזמינות מהר כך או אחרת.
אשר שלמון: הנקודה היא שונה, ואני אומר אותה שוב כאן.
אשר שלמון: בדיקות אינן מחליפות חובת בידוד לאנשים שמגיעים ממדינות אדומות.
אשר שלמון: דרך אגב, זאת המדיניות ברוב המדינות המתוקנות בעולם: באיטליה, בגרמניה, בצרפת, בספרד, בבריטניה ובעוד הרבה מאוד מדינות אחרות.
עפר שלח: אשר, ברשות, אני רוצה לעצור אותך, כי יש פה באמת סוגיה עקרונית.
עפר שלח: לישראל הרי יש יתרון – הוא אולי לא יתרון בחיים אבל הוא יתרון בהקשר הזה – שאנחנו מדינת אי, ומאוד קשה להשוות בינינו לבין מדינה אירופית שיש לה גבולות יבשתיים פתוחים ועוד רגילה מעשרות השנים האחרונות שבכלל אין בהן תחנות גבול ואין שום דבר, ואז היא צריכה לעשות התוויה כללית מאיפה באת.
עפר שלח: למה לנו בישראל משנה מאיפה באת, ולא אם אתה נשא או חולה בעצמך – תהליך שאפשר לבנות ושבו נדע את זה ברמת ודאות די גבוהה?
אשר שלמון: התשובה היא שבדיקה בודדת של PCR מלמדת על מצב העומס הנגיפי בזמן הנתון.
עפר שלח: אז תעשה שלוש בדיקות, כמו שאומר יוסי פתאל.
אשר שלמון: רמת הדיוק שלה, ככלל, לראות אדם שנושא היא לא מספיק גבוהה, ולכן הוזכר ניהול סיכונים.
אשר שלמון: משרד הבריאות מנהל את זה בצורה מאוד מעמיקה - - - אפשר גם ללמוד מהם.
אשר שלמון: בתורת ניהול הסיכונים הזו, לומר שבדיקת PCR שוללת ברמת ודאות מספיק גבוהה תחלואה אצל אדם שהגיע ממדינה בה יש תחלואה גבוהה, היא מידה לא נכונה לתפיסתנו והיא הוכיחה את עצמה בעבר כמסוכנת פה.
אשר שלמון: ואפשר שוב להתווכח מה היה ומה לא היה.
אשר שלמון: אבל כך היה.
אשר שלמון: אין ספק שלפחות בגל הראשון 70% מההדבקות הגיעו ממקומות מאוד מאוד מוגדרים שהיו אדומים.
אשר שלמון: המטרה הבסיסית היא לא להגיד לא על כל דבר לאורך זמן.
אשר שלמון: ברור שנצטרך לנהל מדיניות מתמשכת שגם תעבור אבולוציה כזו או אחרת ככל שהזמן יחוף ואנחנו נחיה לתוך שגרת המחלה הזו.
אשר שלמון: אבל האמירה הבסיסית שלנו, ואני חושב שזה היה מוסכם על שני השרים בדיון – בואו נתחיל מהמדינות הירוקות.
אשר שלמון: יש מספיק מדינות ירוקות היום בעולם, שאפשר לפתוח אפיקים תיירותיים תחת בקרה מאוד מאוד מסודרת, גם לסוגיית הבדיקות, כולל המדינות שעוד יש ויכוח, כן או לא.
אשר שלמון: אנחנו חשבנו שלא, אבל הנושא הזה עדיין בדיון.
אשר שלמון: יהיה צורך בבדיקות, נדע להעמיד את המשאב הזה.
אשר שלמון: אני אומר שוב, כשיצטרך להגיע אדם ממדינה אדומה, גם לכך יהיה פתרון.
אשר שלמון: כיום אנחנו נותנים פתרונות, כולל פתרונות של חליף בידוד במצבים מסוימים מאוד מאוד מוגדרים.
אשר שלמון: אני מניח שנצטרך להרחיב את זה לסוגיה של אנשי עסקים ולסוגיות קריטיות אחרות למשק.
אשר שלמון: פתיחה מלאה לתיירות ממדינה אדומה, אני לא רואה את ישראל עושה את זה כרגע בלי בידוד.
אשר שלמון: וברור שבידוד מייתר או בעצם מבטל את האפשרות הזו.
אשר שלמון: נראה לאן נלך.
אשר שלמון: כרגע זאת המדיניות, והיא מדיניות שמוסכמת עלינו וגם נראה לנו פרקטית נכון להתחיל איתה כשאנחנו רוצים להתחיל לפתוח את השוק לתיירות, ולא להיות עוד פעם במצב שאנחנו נכנסים לגל תחלואה ומתחילים לגרש מפה תיירים - - - הטענה של יוסי פתאל, שמדינות ירוקות לא רלוונטיות, אני לא מקבל אותה.