GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אוריאל בוסו: אבל משתמשים בכוח אדם, שמודים שהוא כוח אדם הטוב ביותר שהיה להם, ממש כשוק עבדים.
אוריאל בוסו: לנסות ולראות איך מפקחים יורת על הכסף הזה בסוף, שיגיע - - -
עפר שלח: אני מנסה להבין למה אתה מתכוון.
עפר שלח: הרי בסופו של דבר, נקבע פה מענק בלי קשר להיי-טק או לא היי-טק.
עפר שלח: נקבע פה מענק לעסק שמחזיר עובדים נגיד מה-1 ביוני.
עפר שלח: איך הדבר הזה מתרגם למה שאתה קורא לו שוק עבדים?
אוריאל בוסו: המענק שנקבע הוא נקבע לצורך או להחזרה לעבודה או תמרוץ.
אוריאל בוסו: אני מדברים באופן כללי, כשדיברנו על לתמרץ בנושא היי-טק.
עפר שלח: נכון, נכון.
אוריאל בוסו: הוא מקבל את זה, נגיד, כגוף או כחברה מסוימת או על פטנט מסוים.
עפר שלח: הוא מקבל אותו פר עובד שהוא מחזיר.
אוריאל בוסו: אבל אני לא בטוח שבסוף העובד נהנה מאותו תגמול שהוא מקבל, בטח לא בכמות שזו המטרה.
אוריאל בוסו: זו הכוונה.
אוריאל בוסו: זאת אומרת, אם, נגיד, הוא מקבל 8,000 - - -
עפר שלח: זאת אומרת, אתה מכיר מקרים שבהם ספציפית בחברות ההיי-טק הוחזרו אנשים לעבודה, אבל בתנאים יותר גרועים או - - -
סונדוס סאלח: כדי לקבל את המענק.
עפר שלח: המענק הוא בחברה.
עפר שלח: בואו נבדיל.
עפר שלח: יש מענקים אישיים ומענקים - - -
אוריאל בוסו: אין בעיה.
אוריאל בוסו: אבל נמצאים בחברה אפילו קיבלה - - -
עפר שלח: עם המענק הזה יש הרבה מאוד בעיות, אבל אני - - -
אוריאל בוסו: החברה אפילו קיבלה לפעמים במענק יותר ממה שהיא שילמה במקור לעובד לפני כן.
אוריאל בוסו: זו הנקודה.
אוריאל בוסו: אם כבר נתת, שתהיה בקרה.
אוריאל בוסו: שהעובדים יקבלו, ולא הם.
עפר שלח: זמן מצוין באמת להעלות את משרד האוצר.
עפר שלח: אם כי מי שאנחנו הולכים לדבר איתו הוא לאו דווקא – אה, נועה שוקרון איתנו?
עפר שלח: רפרנטית תעשייה והשכלה גבוהה באג"ת.
עפר שלח: נמצא, אני מניח, במקביל גם סגן בכיר למנהל רשות שוק ההון, שאותו רציתי לשאול על הרגולציה ועל הנושא של המוסדיים.
עפר שלח: אבל את יכולה באמת לסכם את המאמצים ואת התוכניות העתידיות של אגף התקציבים אל מול לזה שנאמר לנו פה על ידי בכירים וממונים על ענף שעושה כמעט חצי מהייצוא הישראלי, שהוא ענף בנפילה חופשית.
נועה שוקרון: כן.
נועה שוקרון: אז צוהריים טובים ליושב-ראש הוועדה ולכל המשתתפים.
נועה שוקרון: ענף ההיי-טק נפגע בקורונה כמו כל כלכלת ישראל.
נועה שוקרון: כן חשוב לציין שבכל מדד כלכלי שיש לנו ובהשוואה לענפים אחרים הוא נפגע פחות, וחשוב לציין את זה.
נועה שוקרון: עם זאת, לאור העובדה שבהחלט מדובר בקטר צמיחה וגם משרד האוצר רואה את החשיבות האסטרטגית של הענף הזה לטובת צמיחה עתידית של המשק, גם במהלך תוכנית הסיוע של הקורונה הוקצו 1.5 מיליארד שקלים ייעודיים לענף הזה.
נועה שוקרון: בעזרת הכסף הזה עשינו את כל התוכניות שעמי דיבר עליהן, אם זה תוכנית המוסדיים, שאני חושבת שיש לה חשיבות אסטרטגית עצומה, ואם זה המסלולים המהירים, שאפשרו באמת הזרמת כסף מאוד מהירה לשוק ולחברות וסייעו תזרמית במקומות שבהם היה צורך.
נועה שוקרון: וכרגע, המדינה והאסטרטגיה עוברות להיות פחות בראייה ענפית ויותר בראייה של היקפי פגיעה.
נועה שוקרון: התובנה הזו נובעת מהבנה שאני חושבת שתסכימו איתי לגביה, שבסוף היכולת של המדינה לחתוך באופן דק מאוד ענפים ולהגיד שענף X או ענף Y נפגע יותר או פחות מענף אחר היא מאוד מורכבת.
נועה שוקרון: ולכן כל תוכניות הסיוע החדשות של המדינה הן בעצם פתוחות לכולם וסובבות סביב היקפי פגיעה.
נועה שוקרון: כלומר, ככל שיש שיעור מסוים מהמחזור שנפגע, כל חברה, ולא משנה מאיזה ענף היא, תוכל להיות זכאית למענקים.
נועה שוקרון: כמובן שיש פה גם מענקים לעסקים וגם את כל הנושא של המענקים הסוציאליים לעובדים מפוטרים וכו'.
נועה שוקרון: ולכן אלה כלים רוחביים שכמובן פתוחים גם בפני ענף ההיי-טק.
עפר שלח: אז אם את מדברת על כלים רוחביים, יש דיבור ודיבור מוצדק על זה שבסופו של דבר אנחנו צריכים להפוך את המשבר להזדמנות, וברור שהזדמנות בהקשר של המשק הישראלי זה בשני דברים שקשורים להיי-טק: אחד – זה אחד הכשרות של אנשים שייכנסו לעבוד שם; שניים – זה עידוד של השקעות שיובילו לפריון יותר גדול, ובהגדרה פריון יותר גדול בישראל קשור לחדשנות.
עפר שלח: מה אתם עושים בתחומים האלה?
נועה שוקרון: אז בהקשרי עידוד ההשקעות, וזו נקודה שגם עלתה בדוח המבקר, היא נקודה אסטרטגית, שאני חושבת שבהקשר הזה אני אומר בכנות שניצלנו את משבר הקורונה כדי לפתור פה משהו שהוא הרבה יותר עמוק, ואני בטוחה שישפיע באופן מהותי על התעשייה – וזה גיוון מקורות המימון והכנסת הגופים המוסדיים כגופים שמשקיעים ומכניסים כסף לחברות ההיי-טק.
נועה שוקרון: אם צריך, אני כמובן אשמח להרחיב.
נועה שוקרון: גם בארי מרשות שוק ההון שנמצא כאן וגם הרשות החדשנות ידעו לעשות את העבודה אפילו יותר טוב ממני.
נועה שוקרון: יש כלים נוספים שמעודדים השקעות.
נועה שוקרון: חלקם נמצאים בתוכנית הכלכלית שאנחנו נמליץ לממשלה לקדם אם וכאשר יהיה תקציב.
נועה שוקרון: בנוסף, אני אציין שכל נושא כוח האדם שדיברנו עליו.
נועה שוקרון: אנחנו מאז ומתמיד האמנו שגם בנושא האוכלוסיות דרך המלך בוודאי ובוודאי להשתלבות בליבת תעשיית ההיי-טק היא השכלה גבוהה איכותית.
נועה שוקרון: איל ולדמן דיבר על זה לא מעט, ואני מסכימה עם כל דבר שהוא אמר לגבי חשיבות האיכות ושכמה אסור לוותר עלייה.
נועה שוקרון: גם פה יש תוכנית מאוד גדולה שאנחנו נרצה לקדם במסגרת התוכנית הכלכלית שמדברת על הגדלה נוספת במספרי הסטודנטים.
נועה שוקרון: אני אציין בהקשר הזה שהאוכלוסייה הערבית מגיעה למספרי שיא שנה אחר שנה והיא כבר נמצאת במצב ששיעור הלומדים שלה במקצועות ההיי-טק נמצא ממש אפילו גבוה משיעורם באוכלוסייה, שזה נתון מאוד משמח.
נועה שוקרון: ואני בטוחה שלא יחלפו מספר שנים רב עד שהוא גם יבוא לידי ביטוי בתעשייה עצמה.
עפר שלח: נועה, שנייה.
עפר שלח: את מדברת וגם דוח המבקר מדבר על אוכלוסיות, בעיקר כמובן על האוכלוסייה הערבית והחרדית, וזה בסדר גמור.
עפר שלח: אבל ספציפית למשבר הקורונה שבו נוצר מצב שאחוז האבטלה והאנשים שנמצאים בחל"ת הוא משהו שלא הכרנו אותו, למעלה מ-20%.
עפר שלח: האם זה מנוצל כדי להכשיר ולהכניס לתוך ענפים שיש בהם חדשנות או ספציפית לענף ההיי-טק אנשים מכל רחבי האוכלוסייה שהיו קודם במקצועות אחרים, כולל מקצועות שבגלל הקורונה נמצאים היום בכלל בסכנה קיומית?
נועה שוקרון: התשובה קצת מורכבת, והיא מורכבת משני רבדים.
נועה שוקרון: ראשית, גם בענף ההיי-טק יש פיטורים, ונשאלת השאלה, ואני אומר בכנות שאנחנו עוקבים אחר הנתונים, כי אנחנו עוד לא יודעים לתת תשובה ברורה לגבייה – אבל נשאלת השאלה: האם גם בענף ההיי-טק, מה שהיה בעבר, המחסור בעובדים, האם היא בעיה שעדיין קיימת?
נועה שוקרון: זו שאלה אחת שאני חושבת שעוד מוקדם לתת לגבייה תשובה, כי השאלה אם אותם מושבתים יחזרו לעבודה כן או לא, ואיך באמת החברות יתמודדו עם הירידה בביקוש וכו'.
נועה שוקרון: הנושא השני לשאלתך - - -
עפר שלח: כן אבל, סליחה שאני קוטע אותך, הדעת נותנת שביציאה מהמשבר תהיה מתי שתהיה שם אנחנו נוכל למצוא את יציאה יותר מהירה.
עפר שלח: כשיחזור הכסף לזרום, אם נחבר אותו ליזמות הישראלית ולמספיק אנשים מוכשרים, אז משם אנחנו גם נראה ברמה הלאומית תשואה יותר גדולה מאשר בענפים אחרים.
נועה שוקרון: אני מסכימה לחלוטין.
נועה שוקרון: זה נוגע לחלק השני של תשובתי, שבעצם שואל: מיהם אותם מושבתים במשק?
נועה שוקרון: ופה הפילוח הוא פילוח שמראה שלאו דווקא מדובר באוכלוסייה שלכל הפחות היא אוכלוסייה טבעית, נקרא לה, להיי-טק.
נועה שוקרון: כלומר, פחות או יותר 50% מהמושבתים הם אנשים ללא תואר אקדמי.
נועה שוקרון: לא דיברתי בכלל על תואר אקדמי-טכנולוגי.
נועה שוקרון: ולכן נשאלת השאלה: מה היכולת של המדינה להסב אותם להיי-טק?
נועה שוקרון: עם זאת, בשוליים, אני מסכימה מאוד שיש פה הזדמנות גדולה למשק.
נועה שוקרון: ואני חושבת שיש תוכניות של הרשות לחדשנות שהולכות להיות מושקות בקרוב.
נועה שוקרון: שוב, חלקן כבר בימים הקרובים, חלקן במסגרת תוכנית הכלכלית שאנחנו מקדמים, שאמורות לאפשר לכל התוכניות שעוסקות באופן ייעודי באוכלוסיות, באיך ניתן להכניס אותן עם כל החסמים גם התרבותיים וגם האקדמיים, לענף ההיי-טק ונותנות מענה לסוגיות האלה.
עפר שלח: אני אגיד לך.
עפר שלח: תראה, זה לא סוד, אלה נתונים שמפורסמים, שאחוז האנשים הצעירים בין אלה שהוצאו לחל"ת ועכשיו גם אלה שמפוטרים הוא גבוה יחסית.
עפר שלח: מדובר באנשים צעירים שבחרו לעסוק בתחומים אחרים, וזה כמובן בסדר גמור.
עפר שלח: אבל חלקם כאמור גם בתחומים שנמצאים ממש בסכנה.
עפר שלח: אלה אנשים צעירים.
עפר שלח: הם יכולים להיות עם השכלה אקדמית שהיא לא בהיי-טק.
עפר שלח: הם יכולים להיות עם השכלה תיכונית טובה וסבירה לישראלים ושאפשר להכשיר אותם ב-boot camps כאלה ואחרים, אם תהיה לזה תוכנית ייעודית.
נועה שוקרון: יש לא boot camp, אלא תוכניות ייעודיות אחרות של הרשות החדשנות.
נועה שוקרון: אני ממליצה שהם יוכלו לספר יותר על התוכניות שלהם.
נועה שוקרון: ואני חושבת כמוך שחלק מהתפקידים של המדינה בעת הזו היא לייצר תוכניות נוספות בנושא הזה.
נועה שוקרון: הסוגיה עצמה של פוטנציאל הגדלת העובדים הן מבחינת האוכלוסיות והן מבחינת עובדים כלליים לענף ההיי-טק היא סוגיה שיחד עם הרשות החדשנות אנחנו מדברים עליה רבות ועוסקים בה רבות.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את בארי כספי, סגן בכיר למנהל רשות שוק ההון.
עפר שלח: אם אתה יכול באמת להתייחס ספציפית לסוגיית כניסת המוסדיים לשוק הזה והאם נדרשים לטעמכם גם שינויים רגולטוריים כדי שהדבר הזה יקרה?
בארי כספי: אז קודם כול, יושב-ראש הוועדה ושאר החברים בדיון, צוהריים טובים לכולם.
בארי כספי: אז אני באמת אתייחס לנושא בתמציתיות.
בארי כספי: אז קודם כול חשוב להדגיש שהמטרה המרכזית שלנו גם בפיקוח וברגולציה בכלל היא בעצם לוודא שהשקעות שנערכות בכספי ציבור נערכות כמובן בצורה בטוחה וזהירה מתוך מטרה להגביר את החיסכון הפנסיוני של הציבור, שזה כאמור, ברור לכולם אני חושב, בעצם האמצעי המרכזי שמבטיח את הפרנסה של רוב התושבים לאחר הגיעם לגיל פרישה.
בארי כספי: וכדי לבוא ולממש את המטרה הזאת, אנחנו רוצים לוודא שהתשואות עצמן, הגופים המוסדיים בעצם משיאים תשואות, כמובן, בהתאמה לסיכון.
בארי כספי: זה בעצם first and foremost מבחינתנו.
בארי כספי: עכשיו, לכאורה ללא קשר לזה, בעצם נזכרו פה בצורה אני חושב מאוד מאוד מקיפה, הדגשים שונים לגבי בעצם החשיבות של קידום ההשקעות בהיי-טק בישראל.
בארי כספי: ואני בהחלט חושב ששתי המטרות האלה לכאורה – המטרה של השאת התשואה לחוסכים והמטרה של הגברת ההשקעות בהיי-טק – באמת יכולות לדור בכפיפה אחת ויכולות להתקיים ביחד.
בארי כספי: ובמקומות שבהם אנחנו רואים חפיפה בין אותן מטרות וקיימים חסמים רגולטוריים, אז בהחלט נפעל במלוא מאודנו לבוא להסיר אותם.
בארי כספי: אנחנו לא עושים את זה עכשיו.
בארי כספי: ושאלתך, יושב-ראש הוועדה, לגבי חסמים קונקרטיים, יש את כל הנושא שקשור בעצם לדמי ניהול חיצוניים, דמי ניהול שמושתים על החוסכים במקרים שבהם הגופים המוסדיים עורכים השקעות דרך צדדים שלישיים, לרבות קרנות הון סיכון.
בארי כספי: וכדי לבוא ולגבש פתרון בנושא הזה, הממונה על שוק ההון, ד"ר משה ברקת, הקים ועדה ציבורית, ועדה הטרוגנית שמורכבת מאנשים מומחים בתפקידם שבעצם באה ומגבשת, ממש בחודשים הקרובים תגיע לכדי סיום של גיבוש המלצות איך לבוא ולאפשר יותר Assurance ו-ודאות כאשר בעצם גופים מוסדיים מבצעים השקעות דרך צדדים שלישיים.
בארי כספי: אז זה למעשה איזשהו אזור אחד, רגולטורי, שבו אנחנו כרגע שוקדים על פתרון.
בארי כספי: יש עוד נושא שגם בעצם צוין בדיון לגבי היבטים מיסויים, שגם כאן התחלנו בעצם איזשהו דיאלוג ראשוני עם רשות המיסים.
בארי כספי: וזה גם עוד נושא שאיתרנו שגם לו יש, במישרין או בעקיפין, השפעה מסוימת על היכולת לבצע השקעות.
בארי כספי: אז רק אגיד בהקשר הזה – וכמובן, אם יש עוד שאלות, אני אשמח להרחיב – שבעצם איפה שיש מפגש אינטרסים בין אותה מטרה של השאת תשואה לחוסכים ולעמיתים לבין קידום ההשקעות בפרויקטי ההיי-טק, אנחנו נפעל באמת במלוא מאודנו לבוא ולקדם את הנושאים האלה ולשחרר חסמים ככל שנאתר אותם.
עפר שלח: הנושא של דמי ניהול אני לא בטוח שהוא קשור לביטחון ההשקעה.
עפר שלח: זאת אומרת, זה שמי ניהול לא צריכים להיות חלק כזה גדול, לאכול חלק כזה גדול מהתשואה, אני מניח שכולנו מסכימים על זה.
עפר שלח: אנחנו נאריך את הדיון בכמה דקות.
עפר שלח: אני מבקש שהאחרון שאנחנו נדבר איתו יהיה פרופ' דן בלומברג, סגן נשיא אוניברסיטת בן גוריון.
עפר שלח: ואני רוצה להעלות מולך כמה סוגיות שעלו במהלך הדיון הזה.
עפר שלח: אחת היא באמת האם יש לנו מחסור בסטודנטים בתחומים שמובילים אחר כך לעיסוק בהיי-טק, בראש ובראשונה, כמובן, מדעי המחשב, מתמטיקה וכן הלאה?
עפר שלח: והדבר השני הוא החיבור של המחקר הבסיסי שאתם עושים באוניברסיטאות, הידע הבסיסי והעמוק שאתם מקנים לעולם המעשה.
עפר שלח: ואולי דבר שליש זה באמת מיצוי, שעלה גם בדוח המבקר, זה מיצוי IT שאתם צוברים אצלכם.
עפר שלח: כן, הייתה הערה בדוח המבקר, שבסופו של דבר נצבר המון ידע באוניברסיטאות.
עפר שלח: רק חלק קטן ממנו הופך אחר כך להיות מעשי בעולם העסקים.
דן בלומברג: תודה, כבוד היושב-ראש.
דן בלומברג: אני שמח לדבר בפניכם, חברי הכנסת ושאר המשתתפים שנמצאים היום.
דן בלומברג: אני סגן נשיא באוניברסיטת בן גוריון וכשנתיים גם שימשתי כיושב-ראש פורום סגני הנשיאים למחקר ועסקתי לא מעט בממשק בין האוניברסיטאות למדינה בהרבה מאוד שיחות עם רשות החדשנות בנושאים הללו.
דן בלומברג: אני אתחיל בנקודה הראשונה שהעלית, והיא מספרי הסטודנטים.
דן בלומברג: אני מבחין בין שני תחומים שהזכרת בעצמך: מדעי המחשב ומתמטיקה.
דן בלומברג: בתחומים כמו מדעי המחשב, הנדסת מערכות מידע, הנדסת חשמל, הנדסת תעשייה וניהול, האוניברסיטאות מקבלות היום, ממלאות את מכסות שלהן במספרי הסטודנטים ומתקשות לקלוט עוד סטודנטים בעיקר בגלל מחסור בחברי סגל בתחומים הללו.
דן בלומברג: עכשיו, עד לא מזמן היה לנו קושי בגיוס חברי סגל מצוינים.
דן בלומברג: והתחרות הייתה מאוד קשה בין האוניברסיטאות לתעשייה למעשה.
דן בלומברג: וכמובן שהתעשייה יכולה להציע שכר מאוד מאוד גבוה, וקשה לאוניברסיטאות להתחרות בשכר הזה.
דן בלומברג: וכתוצאה מזה קשה לנו להגדיל את מספרי הסטודנטים בתחומים הללו.
דן בלומברג: לכן אני חושב שבנושא הזה כל תמיכה שיכולה להיות בהענקת תשתיות מחקר למועמדים להיות חברי סגל יכולה לסייע לנו להגדיל גם את מספרי הסטודנטים.
דן בלומברג: בנוסף לזה, יש לנו קושי גם בגיוס אנשים מתוך התעשייה שישמשו בחלק מזמנם כחברי סגל.
דן בלומברג: וזה יכול להיות גם אחד הפתרונות.
דן בלומברג: הקשיים הם קשיים, חלקם רגולטוריים בין האוניברסיטאות לוות"ת.
דן בלומברג: חלקם כמובן מול התעשייה, וזה נוגע גם לנושאי IT וכן הלאה.
דן בלומברג: אבל באמת חסרים לנו חברי סגל בתחומים הללו של ההיי-טק.
דן בלומברג: במתמטיקה ובפיזיקה המצב הוא שונה.
דן בלומברג: שם כמובן שאנחנו יכולים להגדיל את מספרי הסטודנטים.
דן בלומברג: אבל יש פחות מועמדים מתאימים, בוגרי תיכון שיש להם 5 יחידות מתמטיקה ועומדים בדרישות הקבלה.
דן בלומברג: התוצאה היא כמובן הורדת הדרישות בקבלה ללימודים באוניברסיטאות בתחומים הללו.
דן בלומברג: אז אני ממש רוצה להפריד בין שני התחומים הללו.
דן בלומברג: אני רק רוצה עוד דבר אחד לציין.
דן בלומברג: יש לנו כמובן גם קושי בשילוב של חרדים באקדמיה בגלל היעדר של ציוני בגרות ראויים וכו'.
דן בלומברג: וצריך לתת את הדעת לעניין הזה, ואני חושב שיש גופים במל"ג, בוות"ת, שעוסקים בעניין הזה.
דן בלומברג: בנושא העברת ידע, אז קודם כול הוזכר כאן לא מעט פעמים כמה כסף מושקע במו"פ במדינת ישראל.
דן בלומברג: רוב הכסף שמושקע בתעשייה מושקע בפיתוח, פחות במחקר.
דן בלומברג: רוב המחקר נעשה באקדמיה ומרכזי מחקר במדינה, כאשר המחקר הזה הוא בסיסי.
דן בלומברג: ואז אנחנו נתקלים בקשיים באמת בהעברת הידע מהאוניברסיטאות אל התעשייה.
דן בלומברג: הכשלים הללו או הקשיים נובעים קודם כול מקושי תרבותי.
דן בלומברג: עד לפני כארבע שנים רוב הממשק שהיה בין האקדמיה לתעשייה היה במימון מחקרים בתוך האוניברסיטאות.
דן בלומברג: לא היה בהעברת ידע.
דן בלומברג: בארבע השנים האחרונות חל שינוי, ויש הרבה יותר ניסיונות למסחור.
דן בלומברג: כאן אנחנו נתקלים מספר בעיות, חלקן נובעות מתגמול של חברי הסגל והרצון שלהם להעביר ידע.
דן בלומברג: חברי הסגל נשפטים כיום על המאמרים, על פרסום מאמרים, וברגע שהידע עבר לרשות הכלל במאמר מדעי, אז כמובן יותר קשה למסחר אותו.
דן בלומברג: דבר שני, חברות המסחור עסקו בשנים שלפני כן בחוזי מחקר ולא במסחור ידע.
דן בלומברג: זה קושי תרבותי שאנחנו מנסים להתמודד איתו חלקית באמצעות רשות החדשנות.
דן בלומברג: קיימים עוד קשיים מול התעשיות הישראליות.
דן בלומברג: ספציפית יש מספר תעשיות ישראליות מאוד גדולות שקשה לנו להגיע איתן להסכמה על תנאי המסחור.
דן בלומברג: מעבר לזה, אני כן חייב לציין את המאמצים הגדולים שרשות החדשנות עושה באמצעות מענקים מיוחדים, בין אם "קמין", "נופר" וכן הלאה.
דן בלומברג: היום יש לזה שם אחר.
דן בלומברג: עמי יוכל להגיד לנו מה השם כיום.
דן בלומברג: אבל אלה מענקים שמחברים בין האוניברסיטאות לתעשייה, ולמעשה מגשרות על עמק המוות שבין האקדמיה לתעשייה.
דן בלומברג: לגבי המספר שהועלה בהתחלה על ידי נציג מבקר המדינה, נאמר שם ש-1% מהפטנטים שנרשמים על ידי האוניברסיטאות הופך בסופו של דבר לחברה.
דן בלומברג: אני חושב שהוא מספר לא רע.
דן בלומברג: אני קצת הופתעתי מהמספר הזה.
דן בלומברג: כלומר, 1 מכל 100 פטנטים הופך לחברה.
דן בלומברג: אני לא חושב שזה קיים במדינות אחרות.
דן בלומברג: אבל המצב שלנו הוא לא מספיק טוב.
דן בלומברג: ואני חושב שאנחנו כן חייבים למצוא דרכים נוספות להעביר ידע מאקדמיה לתעשייה, לשלב אנשי תעשייה בתוך האקדמיה, כדי שנוכל להגדיל את מספרי הסטודנטים בתחומי ההיי-טק ולמצוא דרכים נוספות לממשק את האקדמיה והתעשייה במדינה.
עפר שלח: שמענו דברים מדאיגים גם מרשות החדשנות, גם מנציגי התעשייה.
עפר שלח: דובר פה על ענף שהוא בנפילה חופשית על ידי רשות החדשנות שהיא אחראית במובן מסוים על זה מהצד הממשלתי.
עפר שלח: יכול להיות שהמספרים עצמם, 7% פיטורים, הם אמנם בעלייה.
עפר שלח: וגם שמענו צפי שהם יעלו עוד יותר.
עפר שלח: הם עדיין נמוכים יחסית אולי לענפים אחרים במשק.
עפר שלח: אבל צריך לזכור על מה אנחנו מדברים.
עפר שלח: עכשיו, לזה צריך להוסיף סכנות נוספות, שחלקן הוזכרו פה.
עפר שלח: כשאנחנו מדברים על קרוב למחצית הייצוא, צריך לזכור שהדבר הזה מרוכז במספר מאוד קטן של חברות במשק, וחלקן רב-לאומיות, כמו אינטל, שהמחויבות שלהן, בסדר, היא קיימת כל עוד היתרונות היחסיים נמצאים פה.
עפר שלח: אבל בעולם שילך ויתכנס גם בגלל המשבר הכלכלי וגם בגלל גורמים אחרים, כמו מלחמות סחר, זה נמצא בסכנה.
עפר שלח: יש חברות, כמו צ'ק פוינט, נגיד, שהלב שלהן הוא ישראלי, הן נוסדו פה בארץ.
עפר שלח: אבל בסך הכול יש ריכוזיות מאוד גדולה של הייצוא הזה, וזה עוד יותר מסכן אותנו.
עפר שלח: ולכן, אני חושב שההסתכלות צריכה להיות בסופו של השלב, שלב הבלימה הזה שאנחנו נמצאים בו, צריכה להיות על ניצול ההזדמנויות, וחלק מזה על שצריך להכשיר אנשים מכל המגזרים, לא רק להסתכל על זה בהיבט החשוב כשלעצמו, ושגם מופיע בדוח מבקר המדינה, רק הוא קודם לקורונה, של הגברת התעסוקה של האוכלוסייה הערבית והחרדית.
עפר שלח: לנצל את המצב הנוכחי, דווקא את הקושי שהוא מייצר, לתוכנית עשירה של הכשרות שייצרו מסד יותר גדול של אנשים שמסוגלים לעבוד בתחומים של חדשנות ושל היי-טק, והם כבר ימצאו את הדרך שלהם בתוך הענפים שיצמחו עם סיום המשבר.
עפר שלח: וצריך לנצל את זה כדי לבדוק טוב את הרגולציה.
עפר שלח: נושא, למשל, השקעות המקומיות, למשל, שגופים המוסדיים עלה פה פעם אחר פעם.
עפר שלח: אז מאה אחוז צריך להיות זהיר בזה.
עפר שלח: יש לזה פתרונות כפי ששמענו גם מאנשים האוצר, גם אמירות כמו של איל ולדמן לגבי השקעה בשלב מסוים שהוא פחות מסוכן או בצורה מסוימת שהיא פחות מסוכנת.
עפר שלח: אנחנו חייבים לצאת מהמשבר הזה כשההיי-טק הישראלי, הקטר הזה על פי הקלישאה, באמת מצוי במצב שיכול למשוך את הכלכלה החוצה, כי ברור לגמרי שגם בצד השני של המשבר זה יהיה הענף שיכול לקדם אותנו.
עפר שלח: אני אומר בהיבט הזה איזו הערה חצי פוליטית, אבל בעיניי תמיד היה, שבמקום לחבר את ההשכלה הגבוהה עם המים, צריך לחבר אותה עם המדע.
עפר שלח: גם בימים שלפני הממשלה הזו אני חשבתי שהשכלה הגבוהה מקומה הוא לא משרד החינוך, כי יש שיותר קשר בין מדע וטכנולוגיה להשכלה הגבוהה מאשר בין לימודים בכיתה ג' להשכלה הגבוהה.
עפר שלח: ואולי זה היה מאפשר גם, אפרופו הדברים שאמר לנו פרופ' בלומברג בסוף, לעשות את הדברים האלה בצורה יותר נכונה.
עפר שלח: כך או כך, אנחנו נמשיך לעקוב אחר זה ואני מניח ומקווה שגם מבקר המדינה.
עפר שלח: הדיון היום עוסק במצב שירותי הרווחה והעבודה הסוציאלית זומן בעיצומו של המשבר של העובדות הסוציאליות והעובדים הסוציאליים, השביתה שלהם והמאבק שלהן לשיפור מעמדם ותנאיהם.
עפר שלח: מאז נודע על הסדרה של הדבר הזה, לפחות על הנייר, ונשמע על זה בהמשך האם ההסדרה הזאת כוללת והאם היא גם תקרה או רק הובטחה.
עפר שלח: זה כמובן לא מייתר את הצורך בדיון החשוב הזה.
עפר שלח: הזמנים הם זמנים קשים, הם זמנים קשים מבחינה כלכלית, זמנים קשים מבחינה חברתי, זאת לא רק המכה הכלכלית שספג חלק גדול אלא גם השפעות של הסגר, של מערכת הלימודים הסגורה, של השיבוש של החיים הישראליים.
עפר שלח: לכל אלה יש השפעות משמעותיות בכל התחומים שהעבודה והרווחה עוסקים בהם.
עפר שלח: אנחנו בחרנו, מתוך דוח מבקר המדינה, שני היבטים כאלה כדי לקבל תמונה לגבי המצב עוד לפני הקורונה.
עפר שלח: האחד הוא עבריינות מין כלפי קטינים מתוך מבקר המדינה 69ב והשני הוא טיפול המדינה במשפחת בהליכי גירושין ופירוד.
עפר שלח: אנחנו נשמע כמובן דברים שהם ספציפיים לנושאים האלה, אבל ננסה מזה – גם בעזרת ארגון העובדות הסוציאליות – להשליך על היכולת לקיים מערך עבודה סוציאלי\
עפר שלח: ת ראוי בזמן הזה ומה צריך לעשות כדי לשפר אותו, כדי שהוועדה תתרום את חלקה בעניין הזה.
עפר שלח: נתחיל כרגיל עם אנשי מבקר המדינה.
בני גולדמן: אני אתחיל עם טיפול המדינה במשפחות בהליכי גירושין ופירוד.
בני גולדמן: תקופת הביקורת הייתה בנובמבר 2017 עד אוקטובר 2018.
בני גולדמן: מתוך הדוח הגדול שמתעסק בכל הנושא הזה, אנחנו גזרנו לצורך העניין את כל הנושא של עובדות סוציאליות לסדרי דין.
בני גולדמן: עובדות סוציאליות לסדרי דין, אם תראו את התהליך בתמונה, כשזוג מתחיל בהליכי גירושין, מה שמוקף בעיגול, אלה המקרים בהם הסכסוך מגיע לבית משפט ועל פי החלטה שיפוטית ברגע שיש סכסוכי הורות לסוגיהם, יש צורך בהתערבות של בית המשפט כדי לכתוב תסקיר.
בני גולדמן: את התסקיר בדרך כלל כתבת עובדת סוציאלית לסדרי דין.
בני גולדמן: זה תהליך חודרני אשר לעתים מעורר כעס ותסכול.
בני גולדמן: זה תהליך שבו העובדת כותבת הערכה מקצועית בכתב לעניין הורות, טובת הילדים, דילמות, דילמות בקשר להגנה מפני אלימות במשפחה.
בני גולדמן: עובדת סוציאלית לסדרי דין יכולה להתערב גם אחרי שניתן פסק דין במסגרת מה שמוגדר כסמכות כאשר יש סכסוך בין בני הזוג בכל הנוגע להסדרי ראייה כאלה ואחרים, למשל מי ייקח את הילד לחוג.
בני גולדמן: עובדת סוציאלית לסדרי דין מצאת בחזית מול בני המשפחה בסכסוכים שמוגדרים בעצימות גבוהה, כאשר יש סכסוך קשה ועמוק.
בני גולדמן: כשאנחנו מדברים על עובדות סוציאליות לסדרי דין, אנחנו צריכים להבין את הרקע הכללי.
בני גולדמן: תופעת הגירושין היא תופעה חברתית מתרחבת כפי שכולם יודעים.
בני גולדמן: רק לשם הבנה, מספר הילדים החיים במשפחות חד הוריות בראשן הורה גרוש בין 2010 עד 2015 עלה ב-10 אחוזים.
בני גולדמן: אתם רואים בשקף מצד ימין את השיפועים ואת הפער, שיעורי הגידול במספר הזוגות המתגרשים לעומת הזוגות הנישאים.
עפר שלח: עוד מעט אנשים יתגרשו בלי להתחתן.
בני גולדמן: יש צמצום.
בני גולדמן: אין ספק בכך.
בני גולדמן: אחד הדברים שעשינו, השתמשנו בדוח הזה במגוון מתודולוגי, אחד הדברים המעניינים שעשינו, פעם ראשונה ביצענו שאלון.
בני גולדמן: שאלנו את העובדות הסוציאליות לסדרי דין שאלות של עמדות והמספרים מדברים בעד עצמם.
בני גולדמן: 93 אחוזים העובדות הסוציאליות לסדרי דין דיווחו כי בעיית העומס היא גורם לחץ בעבודתן.
בני גולדמן: 72 אחוזים מהעובדות הסוציאליות לסדרי דין, 300 עובדות שענו לנו, דיווחו כי נחשפו למידה מסוימת של תוקפנות פיזית מצד המשפחות.
בני גולדמן: 56 אחוזים מהעובדות הסוציאליות דיווחו כי נחשפו לתוקפנות מילולית במידה רבה עד רבה מאוד מצד המשפחות.
בני גולדמן: הממצא המרכזי בעניין הזה.
בני גולדמן: מצאנו שלמרות גידול משמעותי בכמות התסקירים הנדרשים על ידי בתי משפט, מספר תקני העובדות הסוציאליות לסדרי דין נותר בעינו ואף פחת.
בני גולדמן: משמעות עובדה זו היא הגברת העומס על העובדות הסוציאליות ועמה השלכות על הטיפול במשפחות.
בני גולדמן: למרות המלצות של כמה ועדות על דרכים לתיקון המצב ואף שחלפו יותר מ-15 שנים, בעיית עומסי העבודה, זמני המתנה ארוכים לתסקירים והנזק הנגרם בעקבותיהם נותרו בעינם.
בני גולדמן: בשקף הזה אנחנו מציגים את הגרף והוא מאוד מאוד ברור.
בני גולדמן: אתם רואים את התקנים.
בני גולדמן: צריך לראות את זה על רקע.
בני גולדמן: התסקירים הם תוצאה של הגידול בגירושין, התקנים – לא רק שלא עולים אלא בתקופה מסוימת אף קטנים כאשר התקנים לא צבועים.
בני גולדמן: זאת אומרת, כל מחלקה מבצעת אופטימיזציה על פי התקנים שיש לה ולאו דווקא עובדות סוציאליות לסדרי דין היו בסדר עדיפויות של כל מחלקה והעומס עליהן גדל וגדל.
בני גולדמן: תוצאה של זה היא שהיה עומס בלתי נסבל, איחורים, כך שלפעמים תסקיר שהיה צריך לקחת 45 מים על פי החלטה שיפוטית, לוקח שנה ובשנה הזאת – וזה אחד הדברים שציינו - יכול הורה לא לראות את הילד שלו אלא במרכז קשר וכל הכעס והתסכול מופנה הרבה פעמים כלפי אותה עובדת סוציאלית.
בני גולדמן: ההמלצה המרכזית שלנו בעניין זה.
בני גולדמן: על משרד הרווחה לפעול ללא דיחוי לגיבוש ויישום של תוכנית אופרטיבית אשר תיתן מענה לזמני המתנה בלתי סבירים לתסקירים.
בני גולדמן: לאור הדוח נציין כי משרד הרווחה החליט להקצות כ-100 תקנים של עובדות סוציאליות לסדרי דין כבר בשנת 2019 לצאת בהליך לצביעת התקנים הייעודיים ברשויות המקומיות בתחום זה.
בני גולדמן: השקף האחרון.
בני גולדמן: אולי הסיכום שלנו מבטא את האמירה בדוח בכל הנוגע לעובדות סוציאליות.
בני גולדמן: תחום סיוע משרד הרווחה להליך המשפטי בגירושין באמצעות עובדת סוציאלית לסדרי דין הוזנח על ידו לאורך שנים תוך התעלמות מהשינויים שהתרחשו בו ומהעומס שהלך וגבר על העובדות הסוציאליות לסדרי דין.
בני גולדמן: תוצאת הזנחה זו היא פעמים פגיעה מילולית ואף פיזית של המשפחות בשליח, עובדות סוציאליות לסדרי דין.
בני גולדמן: תודה.
ציפי שלזינגר: הדוח השני של משרד מבקר המדינה שקשור להיבטים של מערך הרווחה הוא היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים.
ציפי שלזינגר: הדוח פורסם במאי 2019.
ציפי שלזינגר: הביקורת נערכה במשרדי הרווחה, המשרד לביטחון פנים, משרד הבריאות, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, משרד המשפטים והשירות לשיקום האסיר.
ציפי שלזינגר: מבחינת עובדות המפתח המרכזיות.
ציפי שלזינגר: בשנת 2017 נפתחו כ-1,400 תיקים בגין פגיעות מין של קטינים ובגירים.
ציפי שלזינגר: היו כמעט 10,000 מתלוננים קטינים בתיקים שנפתחו בין השנים 2010 ל-2018, מחציתם של הקטינים מגיל 12 ומטה.
ציפי שלזינגר: כ-6,300 קטינים טופלו בשנים 2017-2015 במרכזי הטיפול ואצל מטפלים פרטיים במימון של משרד הרווחה.
ציפי שלזינגר: שוב, כ-70 אחוזים מהקטינים האלה הם בני פחות מ-12.
ציפי שלזינגר: כ-73 אחוזים מעברייני המין המפוקחים על ידי יחידת צור – יחידה שמפקחת על אסירים משוחררים שהיו מעורבים בעבירות מין – הם עברייני מין שפגעו בקטינים.
ציפי שלזינגר: הדוח כולל ליקויים רבים.
ציפי שלזינגר: אני אציג חמישה ליקויים מרכזיים שעלו בו.
ציפי שלזינגר: אגפי הרווחה ברשויות המקומיות מפנים קטינים ונפגעים מעטים בלבד או לא מפנים בכלל למרכזי טיפול בנפגעים קטינים וזאת בשל מחסור בכוח אדם מטפל - אנחנו הצבענו בדוח על דוגמאות של מודיעין עילית למשל, שם פשוט הפסיקו להפנות מטופלים קטינים – וזאת בניגוד להוראות משרד הרווחה לפיה כל קטין שנפגע מינית ומשפחתו, יטופלו ללא עלות.
ציפי שלזינגר: ליקוי נוסף עליו הצבענו הוא שלמרות התפקיד המרכזי שיש לחוקרי הילדים במרכזי הגנה, עד יולי 2018 לא היה תקן של חוקר ילדים קבוע אלא בשלושה מרכזי הגנה בלבד מתוך השמונה.
עפר שלח: הפער במספרים הוא מפחיד.