GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן שטיבלמן: בעמוד 13 אנחנו רואים גרף שמתאר את ערך המוסף הגולמי בתעשייה המסורתית לעומת תעשיית ההיי-טק.
נתן שטיבלמן: אם בתעשיית ההיי-טק אנחנו עומדים כ-63 דולר, התעשייה המסורתית לא עוברת על ה-40 דולר.
נתן שטיבלמן: יש גם פער בינינו לבין מדינות OECD.
נתן שטיבלמן: מה שמביא בסופו של דבר לצמצום עם השנים בתעשיות החדשות שקמות בישראל, המסורתיות והעברת יותר ויותר פעילות לחו"ל.
נתן שטיבלמן: בשנת 2018 פנו כ-246 פרויקטים של מו"פ בתעשייה המסורתית וקיבלו סכום כולל של 125 מיליון ש"ח.
נתן שטיבלמן: גם לרשות ההשקעות יש מסלול דומה ושם השקיעו ב-2018 כ-52 מיליון ש"ח ו-40 מיליון ש"ח בשנים 2019 ו-2021.
נתן שטיבלמן: אבל בשני מסלולים מדווחים על היענות מאוד נמוכה מצד התעשיות.
נתן שטיבלמן: כמובן יש להמשיך ולפעול ולבדוק למה התעשיות לא מגיעות לקבל סיוע ולפתח את המו"פ בתעשיות המסורתיות.
נתן שטיבלמן: הטמעת מו"פ בענפי המסחר.
נתן שטיבלמן: המצב שם עוד יותר, אפשר להגיד, גרוע.
נתן שטיבלמן: יש הרבה מועסקים בתעשיות ובמסחר.
נתן שטיבלמן: בפועל בענף הזה כמעט ולא משקיעים במו"פ.
נתן שטיבלמן: רשות החדשנות טרם החליטה על תוכנית פעולה לקידום מו"פ בתחום המסחר.
נתן שטיבלמן: על הרשות לבחון את אפיקי הסיוע האפשריים להטמעת מו"פ בענפי המסחר ולוודא כי הפעולות להרחבת המו"פ בענפי המסחר מתואמות עם גורמים אחרים בממשלה.
נתן שטיבלמן: ייצוג אוכלוסיות שונות בענף ההיי-טק – רוב המועסקים בענף הם גברים יהודים.
נתן שטיבלמן: יש ייצוג לנשים, אבל גם הן בתת-ייצוג יחסית לחלקן באוכלוסייה.
נתן שטיבלמן: אוכלוסיות של חרדים וערבים כמעט ולא מיוצגות בענף.
נתן שטיבלמן: אנחנו רואים את המספרים.
נתן שטיבלמן: בשנים 2014 עד 2018 פנו יזמים חרדים לרשות החדשנות, בסך הכול כ-166 פניות מתוך יותר מ-2,200.
נתן שטיבלמן: כ-7% מכלל הפניות.
סונדוס סאלח: חרדים וערבים.
נתן שטיבלמן: כן.
נתן שטיבלמן: 38% קיבלו סיוע של ממש.
נתן שטיבלמן: להשתלבות מיטבית בתעשיית ההיי-טק נדרשות השכלה והכשרה מתאימות, אולם לאוכלוסיות שונות בחברה הישראלית חסרה המיומנות הבסיסית הנדרשת כדי להשתלב בתעשייה זו.
נתן שטיבלמן: זה על סמך דוח גם של OECD.
נתן שטיבלמן: עד לשינוי ממשי של מצב זה, מוצע למפות את התחומים הטכנולוגיים שבהם יהיה ניתן לשלב את אוכלוסיות החרדים והערבים בתעסוקה איכותית, על מנת שיוכלו להשתתף בתהליכי החדשנות ולחזקם.
נתן שטיבלמן: ראייה אסטרטגית – מלבד רשות החדשנות והמדען הראשי, יש גופים אחרים שהוקנו להם על פי חוק או החלטות ממשלה סמכויות ייעוץ לממשלה בנושאים הקשורים למו"פ, מדע וטכנולוגיה.
נתן שטיבלמן: חוק המו"פ שונה לפני מספר שנים כדי לאפשר לרשות החדשנות לתת מענה מהיר ויעיל לאתגרים העומדים בפני ענף ההיי-טק ולכשלי השוק בענף זה.
נתן שטיבלמן: אולם קיימים תחומים רבים שרשות החדשנות אינה יכולה להיות הגוף המוביל בפתרון כשלי השוק ונדרש לכך שיתוף פעולה בין גופים ומשרדים שונים.
נתן שטיבלמן: כמו כן, אנחנו מציינים שאין גוף ממשלתי מרכזי בעל ראייה רחבה הבוחן את האתגרים העומדים בפני תעשיית ההיי-טק ופועל לגיבוש אסטרטגיה ארוכת טווח.
נתן שטיבלמן: יש לתת סמכויות ומשאבים לגוף הממשלתי כאמור, הנחוצים לו לקידום המדיניות ושיתופי פעולה עם גורמים אחרים של הממשלה.
נתן שטיבלמן: לסיכום, יש להרחיב את היקף המו"פ וקידום החדשנות בתעשייה המסורתית.
נתן שטיבלמן: יש לפעול להגברת התעסוקה של האוכלוסייה הערבית והחרדית בתעשיית ההיי-טק.
נתן שטיבלמן: יש לבחון מענה למקרה שיצומצמו ההשקעות הזרות בענף.
נתן שטיבלמן: יש לשקול להטיל אחריות על גוף ממשלתי מרכזי בעל ראייה רחבה שיבחן את האתגרים העומדים לפני תעשיית ההיי-טק בישראל.
עפר שלח: אני חושב שמיציתם באמת את הסוגיות והאתגרים שעומדים בפני ענף ההיי-טק, אם אנחנו הולכים להמשיך את הצמיחה שלו ולהגדיל כמובן את כמות המועסקים בו.
עפר שלח: כי למשל הנקודה השלישית שאתם נותנים פה בסיכום: למקרה שיצומצמו ההשקעות הזרות – זה משבר שאנחנו יכולים לעמוד בפניו כבר בימים האלה.
עפר שלח: אנחנו נתחיל את הדיון.
עפר שלח: ואני רוצה להתחיל אותו מרמת השטח.
עפר שלח: אני רוצה להעלות את דב מורן, בבקשה.
קריאה: עוד לא מחובר.
עפר שלח: אז תעלו את איל ולדמן, בבקשה.
איל ולדמן: היי, בוקר טוב.
עפר שלח: אתה המנכ"ל והבעלים לשעבר, נכון?
עפר שלח: אחרי האקזיט, אתה כבר לא הבעלים של חברת מלאנוקס.
עפר שלח: אני רוצה באמת את ההתייחסות שלך קודם כול באופן הכללי למה ששמעת כאן, כולל הסוגיות, למשל, של תעסוקה.
עפר שלח: אני יודע שמלאנוקס שמה דגש על העסקת, למשל, עובדים ערבים, גם ישראלים וגם פלסטינים.
עפר שלח: יש לכם פרויקטים מסוימים.
עפר שלח: אבל כל שלל הנקודות האלה, ושוב, בהיבט המצב הנוכחי שאנחנו נמצאים בו.
עפר שלח: גם אם אנחנו נמצאים בסכנה באמת של צמצום ההשקעות במשק הישראלי.
עפר שלח: גם מה אנחנו צריכים לעשות כדי להרחיב את הבסיס שעליו ההיי-טק עומד.
איל ולדמן: קודם כול, תודה ובוקר טוב.
איל ולדמן: כן מלאנוקס, אני לא יודע אם היא ייחודית, אבל אני אתן כמה נתונים.
איל ולדמן: מלאנוקס, שהיום היא Nvidia, מנתה 3,200 עובדים בשלב המכירה ב-34 מדינות, כאשר הרוב נמצאים בישראל.
איל ולדמן: מתוך העובדים בישראל, סדר גודל של 10% היו עובדים ערבים ישראלים שעבדו, דרך אגב, לא רק בצפון, אלא ברוב מרכזי הפיתוח של מלאנוקס בישראל.
איל ולדמן: ומעבר לזה, יש לנו בערך בין 150 ל-180 עובדים ברשות הפלסטינית, גם ברוואבי, חברון, שכם.
איל ולדמן: ואני חושב שאנחנו החברה הישראלית היחידה שיש לה גם כ-20 עובדים בעזה, שאנחנו גאים בזה וממשיכים לגדול גם בעזה.
איל ולדמן: זה מבחינת הנתונים.
איל ולדמן: יש לנו גם עובדות חרדיות וגם מספר קטן של מהנדסים חרדים, אבל יותר עובדות חרדיות שהשתלבו בחברה בצורה מאוד טובה וגם הגיעו לתפקידי ניהול של צוותים במלאנוקס, ואנחנו מאוד גאים בזה.
איל ולדמן: ואני אתן מספר הבחנות שלדעתי אני רואה אותם לפני, בפוסט קורונה, אבל אני חושב שהם תקפים גם היום.
איל ולדמן: אני חושב שהדבר הראשון, המדינה צריכה להמשיך לדאוג לתשתית של חינוך טכנולוגי מאוד גבוה.
איל ולדמן: אני רואה היום ששר, אני אפילו לא זוכר איך קוראים לזה, שר הטכנולוגיה, שר ההשכלה הגבוהה או שר המדע, מנסה להפנות משאבים - - -
עפר שלח: דיברת, לדעתי, על שלושה שרים שונים פשוט, איל.
איל ולדמן: אני לא יודע.
עפר שלח: כי יש השכלה ויש מדע וטכנולוגיה.
איל ולדמן: אני יודע שיש כמה שרים, אבל אני לא יודע איזה שר אחראי על ההשכלה הגבוהה בממשלה הזאת.
איל ולדמן: אז אולי אתה יכול להעיר את עינינו.
עפר שלח: השר אלקין.
איל ולדמן: כן.
איל ולדמן: אבל איך הוא נקרא?
איל ולדמן: השר למה?
עפר שלח: הוא השר להשכלה הגבוהה ולמים.
איל ולדמן: אוקיי.
איל ולדמן: אז השר להשכלה גבוהה ולמים, אני רואה שלפחות לפי מה שאני קורא בעיתונות, מנסה להפנות פחות משאבים לחמש האוניברסיטאות, שלדעתי הן הטובות והמובילות בישראל ואולי גם בעולם, לטובת מרכזי לימוד או מכללות אחרות.
איל ולדמן: ואני חושב שזה יכול להיות בעתיד בכי לדורות.
איל ולדמן: כי חשוב מאוד להמשיך להעצים את ההצטיינות של המוסדות הכי טובים אצלנו, אם זה מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, הטכניון, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן גוריון ואוניברסיטת בר אילן.
עפר שלח: איל, בוא שנייה ננסה לפרק את זה.
עפר שלח: אפילו אם אתה יכול להגיד, אני לא יודע.
עפר שלח: אתם עוד מגייסים בישראל?
איל ולדמן: אנחנו ממשיכים לגייס בישראל.
עפר שלח: כשאתם מגייסים, אתם מגייסים יותר בוגרי אוניברסיטאות, יותר בוגרי יחידות צבאיות שיש להם הקשר היי-טקי, כמו 8200 או 81 או ממר"ם או כאלה?
עפר שלח: או יותר אנשים, נגיד ממגזרים כמו, למשל, חרדים וערבים ששם אתם צריכים לעשות להם סוג של On the job training?
עפר שלח: איך זה מחולק אצלכם?
איל ולדמן: דרך אגב, אנחנו מגייסים, לדעתי, מרוב המגזרים שציינת, אבל עיקר הגיוס של החבר'ה המצוינים שלדעתי יגרמו להבדל יהיו מהאוניברסיטאות המובילות בישראל.
איל ולדמן: הם אלה שיעשו את הבדל ויתנו לחברות הישראליות את היתרון הטכנולוגי שאנחנו מחפשים, אם זה טכניון או האוניברסיטה העברית, מכון ויצמן, אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת בן גוריון בבאר שבע הן האוניברסיטאות המובילות, גם בר אילן.
איל ולדמן: והן אלה שהבוגרים שלהן ייתנו לנו את היתרון הטכנולוגי לעומת המתחרים.
איל ולדמן: מעבר לזה, ברשות הפלסטינית אנחנו מגייסים מהנדסים שלמדו ברשות הפלסטינית או במקומות אחרים בעולם.
איל ולדמן: ולהם אנחנו עושים on the job training כדי שיגיעו לרמה הנאותה ומגיעים לזה מאוד מהר.
איל ולדמן: ובנוסף, אנחנו גם מגייס מהמכללות השונות בישראל.
איל ולדמן: גם אותם להם אנחנו עושים חינוך או אימון תוך כדי עבודה כדי להגיע לרמה שאנחנו רוצים שהם יגיעו.
איל ולדמן: אבל התחום הראשון הוא התחום של החינוך, שאני חושב שמאוד מאוד חשוב שהמדינה תמשיך להשקיע בחינוך המעולה.
איל ולדמן: המצוינות היא מילת המפתח.
איל ולדמן: אם אנחנו נלך לבינוניות ובמקום להשקיע במוסדות הכי טובים ואותם למשוך למעלה, נשקיע במוסדות בינוניים או טובים אבל פחות טובים, אנחנו נמשוך את כל החינוך הטכנולוגי של ישראל כלפי מטה.
איל ולדמן: לדעתי, זה בכי לדורות.
איל ולדמן: צריך לקחת אותם ולמשוך אותם עוד יותר גבוה.
איל ולדמן: גם את אלה שלמטה צריך להרים.
איל ולדמן: אבל חייבים בתחום הטכנולוגי לדאוג למצוינות כלפי מעלה.
איל ולדמן: זה דבר ראשון.
איל ולדמן: הדבר השני שאני חושב שצריך לדאוג לו הוא שילוב, כמובן, של החרדים.
איל ולדמן: ודורשים מאיתנו לתרום לא מעט לסיפור הזה.
איל ולדמן: ואנחנו תורמים.
איל ולדמן: ואני חושב שהמדינה צריכה לקחת על עצמה, שלא רק הגופים הפרטיים יתרמו לחינוך החרדי.
איל ולדמן: ולהביא לא רק נשים, אלא גם גברים חרדים לעבוד.
איל ולדמן: אני חושב שאז הם עובדים עם משכרות אצלנו של עשרים ומשהו אלף שקל.
איל ולדמן: למשפחה חרדית זה עושה הבדל גם אצלם, וכמובן גם אצלנו.
איל ולדמן: בחברה החרדית יש המון גאונים, המון המון גאונים.
איל ולדמן: הנקודה היא שהם כולם לומדים תורה, ואני, חס וחלילה, לא מזלזל בזה, ואני חושב שזה חשוב.
איל ולדמן: אבל אני חושב שאם נוכל להביא הגאונים האלה גם ללמוד תורה אבל גם ללמוד אנגלית, מתמטיקה, פיזיקה – אני חושב שזו המדינה היחידה בעולם שמתקציב המדינה משלמים למוסדות חינוך שלא לומדים את מקצועות הליבה.
איל ולדמן: פה אנחנו פשוט יורים לעצמנו כדור ברגל.
איל ולדמן: אתה מוציא המון כסף על מוסדות שאתה יודע שאחר כך האנשים האלה לא יהיו פרודוקטיביים ברמה של הטכנולוגיה.
עפר שלח: אני רוצה לבדוק תדמית מול מציאות גם בעניין הזה.
עפר שלח: התדמית שיש לאדם ממוצע היא שגברים כמעט לא תמצא, בגלל הסיבות שאתה מדבר עליהן, ונשים חרדיות מועסקות בדרך כלל על ריצפת ייצור נמוכה יחסית.
איל ולדמן: אז לא.
איל ולדמן: אצלנו הנשים החרדיות משתלבות בתפקידים מובילים.
איל ולדמן: הן חכמות מעין כמוהן.
איל ולדמן: הן מעולות.
איל ולדמן: יש להן פוטנציאל מדהים.
איל ולדמן: ואנחנו מנצלים את החרדיות.
איל ולדמן: אני אמרתי קודם.
איל ולדמן: יש לנו כבר מנהלות צוותים חרדיות.
איל ולדמן: אנחנו פתחנו את המשרדים לאפשר את כל המגבלות.
איל ולדמן: אין ייחוד.
איל ולדמן: הורדנו דלות כמו שצריך.
איל ולדמן: אצלנו הכול כשר.
איל ולדמן: דאגנו שכל התנאים יתאימו לסביבה חרדית בכל האתרים שלנו בישראל, ויש לנו כאלה לפחות שמונה אם לא תשעה אתרים בישראל.
איל ולדמן: אז אנחנו מקבלים חרדיות.
איל ולדמן: הן כוח עבודה מעולה, נאמן, מדהים.
איל ולדמן: אנחנו מתגמלים אותן בצורה טובה.
איל ולדמן: דרך אגב, הן עשו מאות אלפי דולרים אם לא מיליוני דולרים מה-equities, מהמניות של מלאנוקס בזמן המכירה.
איל ולדמן: ואנחנו מאוד גאים בזה.
איל ולדמן: צריך להתמקד במגזר החרדי ולדאוג שלחינוך שם ייכנסו מקצועות הליבה גם בישיבות וגם במקומות כאלה.
איל ולדמן: והתקציב של המדינה שהולך רק לחינוך שלא כולל מקצועות ליבה, צריך באיזשהו מקום להתחיל להצטמצם ולדאוג שהחרדים – הם גם בוכים על זה אחר כך לדורות.
איל ולדמן: ואני רואה את זה בכל מיני מקומות.
איל ולדמן: אז צריך לדאוג לזה.
איל ולדמן: המגזר הבא זה המגזר הערבי שאנחנו רואים אותם הולכים יותר לתחום של רוקחות ורפואה.
איל ולדמן: אני חושב שאם היינו יכולים לקחת ולהפנות אותם, ולהתוות את החינוך במגזר הערבי ולתת להם דוגמאות של הליכה לחינוך הטכנולוגי, זה היה לנו מאוד טוב.
עפר שלח: המכשול שם הוא מה?
עפר שלח: זאת אומרת, בוגר התיכון הערבי בישראל הוא נופל בהכשרה שהוא קיבל, לא בכישוריו.
עפר שלח: בכישוריו בטוח שלא.
עפר שלח: אבל בהכשרה שהוא קיבל נופל מבוגר התיכון היהודי?
עפר שלח: או שיש פחות תיכונים מצטיינים?
עפר שלח: וכמובן אלמנט הצבא, אבל איפה הכשל?
איל ולדמן: אני חושב שזה עניין של דוגמה אישית ומה שהם רואים.
איל ולדמן: המצליחים במגזר הערבי הם אלה שהלכו לרפואה ואלה שהלכו לרוקחות.
איל ולדמן: ואנחנו בתור חברות טכנולוגיות ישראליות פחות מביאים דוגמאות של הצלחות של בוגרים ערבים.
איל ולדמן: ואצלנו יש ערבים שמנהלים פעילויות.
איל ולדמן: אני חושב שאנחנו די מצליחים בסיפור הזה.
איל ולדמן: לעודד את האוכלוסייה הערבית, ולא רק הערבית, וגם הדרוזית.
איל ולדמן: בעקבות הנפילה של סגן אלוף מ', מלאנוקס מתעסקת עכשיו בקהילה הדרוזית וגם הצ'רקסית.
איל ולדמן: להביא אותם למסלול לימוד טכנולוגי.
איל ולדמן: וגם את הבדואים בנגב.
איל ולדמן: יש את היישום של ההשקעה החברתית, שם אני תרמתי, לא מלאנוקס, כחצי מיליון, אני לא זוכר אם זה שקל או דולר, אבל תרמנו שם כדי שהמגזר הבדואי ברהט יקצה יותר ללימוד טכנולוגי.
איל ולדמן: אבל אני חושב שאנחנו צריכים להכווין את המגזר לא רק החרדי, אלא גם הערבי ולהביא לשם דוגמאות של הצלחה טכנולוגית.
איל ולדמן: החברות הטכנולוגיות יכולות ליהנות כמו שאנחנו נהנים מ-10% עובדים ערבים.
איל ולדמן: הם מעולים.
איל ולדמן: הם טובים.
איל ולדמן: הם תורמים.
איל ולדמן: וזה חבר מביא חבר.
איל ולדמן: וזה דבר שהוא טוב לנו.
איל ולדמן: ואם נדאג לזה, אז זה בתחום החינוך.
איל ולדמן: בתחום ההשקעה, כמו שראיתם בגרפים שהוצגו קודם, עיקר ההשקעה בטכנולוגיה, בהיי-טק הישראלי, בא מחו"ל.
איל ולדמן: אנחנו צריכים לדאוג לכך שלמשקיעים יהיה כדאי להשקיע בישראל, בחברות הישראליות.
איל ולדמן: אני אומר עוד פעם, זה לא רק משקיעים מחו"ל.
איל ולדמן: גם למשקיעים ישראלים וגם למשקיעים מחו"ל, שכדאי להביא אותם להשקעות בהיי-טק ישראלי.
עפר שלח: איל, אני אשאל בהמשך את רשות החדשנות על העניין הזה.
עפר שלח: אבל אני שואל אותך דווקא ברמה של השטח.
עפר שלח: אני מניח שחסם להשקיע של, נגיד, גופים מוסדיים – כמו שמופיע בדוח מבקר המדינה, גופים מוסדיים מטבעם לא נוטים לקרנות הון סיכון.
עפר שלח: ובסדר גמור שכך, כי הם מנהלים בסוף כספי פנסיה של אנשים.
עפר שלח: האם יש בתעשיית ההיי-טק סוג כזה של השקעה שיכול להעלות בקנה אחד עם הדרישות מהגופים המוסדיים והדרישות של הגופים המוסדיים?
איל ולדמן: לדעתי, גופים מוסדיים לא צריכים להשקיע בחברות ישירות בהיי-טק.
איל ולדמן: אם הם באים ורוצים ללמוד מגופים מוסדיים בארצות הברית שהם מאוד גדולים, נגיד, פנסיה של אוניברסיטאות או פנסיה של מורים בכל מיני מדינות.
איל ולדמן: הם עושים Fund of funds.
איל ולדמן: ואז הם מפזרים את זה במספר קרנות הון סיכון.
איל ולדמן: אני חושב שלגופים המוסדיים אין את היכולת ולא את הידע להשקיע ישירות בחברות פרטיות, בהיי-טק פרטי.
איל ולדמן: מה שהם לדעתי צריכים לעשות הוא לבחור מספר קרנות מובילות שבהן הם יכולים ולאורך זמן הם יעשו את ה-7%-8% אולי אפילו יותר.
איל ולדמן: אבל בדיוק זה מה שהקרנות – אם אתם מסתכלים מה-LPs הגדולים שמשקיעים בקרנות הון סיכון ישראליות, גם הם באים ממוסדות זרים מחו"ל.
איל ולדמן: אם זה קרן הפנסיה של המורים במדינות שונות בארצות הברית או במקומות אחרים.
איל ולדמן: ואז הם אלה שמשקיעים בקרנות הון סיכון.
עפר שלח: ועל זה יש בישראל מגבלה רגולטורית?
עפר שלח: זאת אומרת, יש פה משהו חוקי שצריך לפתור או שזה פשוט עניין של מדיניות שצריך לעודד?
איל ולדמן: אני חושב שאם הייתם מעודדים ברמה של מיסוי – אני לא מבין בזה הרבה, אני אומר עכשיו רעיון שאני לא יודע אם הוא נכון או לא, אז אני טיפה ניזהר בדבריי – אבל אם היינו מעודדים את הגופים המוסדיים לא להשקיע ישירות, שזה מסוכן, אלא להשקיע ב-fund of funds, בקרנות שמשקיעות.
איל ולדמן: ודרך אגב, אפשר להגיד להם שישקיעו בקרנות של late-stage, מה פה נקרא "עמק המוות", בחברות שנמצאות בשלבים שהן צריכות יותר מימון.
איל ולדמן: וגם פה צריך לעשות את זה בצורה מקצועית, ויש מספר קרנות כאלה עכשיו בארץ של late-stage או Crossover funds.
איל ולדמן: אז היה אפשר להגיד לגופים מוסדיים: תשקיעו ב-fund of funds, לא ישירות.
איל ולדמן: אני חושב שזה הרבה יותר בטוח אם בזום מסוים – אפשר היה לעודד אותם, זה היה טוב.
עפר שלח: שאלות, סונדוס, כן.
סונדוס סאלח: יש לי שאלות.
סונדוס סאלח: תודה רבה על הדיון המאוד חשוב.
סונדוס סאלח: עלו כאן כמה נקודות שקשורות לחברה הערבית.
סונדוס סאלח: ואני רוצה להגיד שהן לא ממש מדויקות.
סונדוס סאלח: גם כן במצגת כשאנחנו מדברים על שחסרות מיומנויות בסיסיות נדרשות, מה זאת אומרת?
סונדוס סאלח: קריאה?
סונדוס סאלח: כתיבה?
סונדוס סאלח: הליכה?
סונדוס סאלח: ריצה?
סונדוס סאלח: מה זה "המיומנויות הבסיסיות" שחסרות לחברה הערבית שחוסמות אותם מלהיות באחוז יותר גבוה בענף?
נתן שטיבלמן: קודם כול, זה מתייחס לא רק לחברה הערבית, זה מתייחס גם לחרדים.
נתן שטיבלמן: הדוח הוא דוח של OECD שבחן את המיומנויות הבסיסיות בקרב אוכלוסיות שונות בתחום המתמטיקה, שהזכירו קודם, אנגלית, כל המקצועות שנחוצים כדי להצליח אחר כך בהיי-טק.
נתן שטיבלמן: והאמירה הזאת מסתמכת על הדוח של OECD, שידוע גם למשרדי הממשלה ופועלים לפיו.
עפר שלח: סונדוס, אחד, אני מניח שהדברים באמת נוגעים יותר לאוכלוסייה החרדית, ושמענו את זה גם בדברים של איל.
עפר שלח: שניים, אם השאלות הן מהזן הזה, אני רוצה לשמור אותן לשלב שנעלה מול רשות החדשנות, כי היא הגורם הממשלתי בסיפור הזה.
עפר שלח: האם יש משהו שאת רוצה לשאול או אוריאל, אתה רוצה לשאול את איל ולדמן?
עפר שלח: אחרת, נשחרר אותו.
סונדוס סאלח: הייתה הצהרה שגם כן בגלל שאין דוגמאות למצליחים או ליזמים שהם בחברה ערבית, זה גם כן חוסם עוד תלמידים או סטודנטים שיבחרו בנושאי חדשנות והיי-טק וטכנולוגיה.
סונדוס סאלח: את האמת, זה לא רק.
סונדוס סאלח: זה יכול להיות חלק קטן, אבל זה נושא כל כך רחב שקשור לטיפוח וחינוך תלמידים מכיתות יסודי.
סונדוס סאלח: זה לא רק לחברה הערבית, זה לכל החברה הישראלית.
סונדוס סאלח: אם אני רוצה, בסופו של דבר, שיהיו לי יותר יזמים, אני צריכה לגדל דור שלם, תלמידים, ממש החל מכיתה א', להכניס תכנים חדשים למערכת החינוך, טיפוח מצוינות, יזמות, חדשנות.
סונדוס סאלח: לחשוף את הנושאים האלה בפני תלמידים מגיל ממש ממש קטן.
סונדוס סאלח: זה כמו משפך.
סונדוס סאלח: אני צריכה להגדיל את התלמידים שנחשפים לנושאים האלה, כדי שבסופו של דבר, אחרי סיום האוניברסיטאות, יבחרו יותר תלמידים במקצועות האלה, ואז יהיו לי יזמים.
סונדוס סאלח: אי-אפשר, בסופו של תהליך, שיהיו לי טענות למה אין לנו יזמים, ובתוך בתי הספר אין לנו תוכנית שמעודדת אוריינטציה מדעית, חדשנות, יזמות.
סונדוס סאלח: יש כאלה בודדים פה ושם.
סונדוס סאלח: אבל גם למל"ג, גם למשרד החינוך, גם לרשות החדשנות, אין תוכנית מגובשת אחת שמשלבת בין שלושת המשרדים האלה, וגם למשרד הכלכלה, שתבוא לתלמידים בבתי הספר ותעודד אותם שיבחרו במקצועות חדשנות, היי-טק, טכנולוגיה ומדעים מדויקים.
סונדוס סאלח: אז יש מה לעשות עוד לפני האוניברסיטאות.
סונדוס סאלח: השאלה: האם יש תוכניות כאלה חדשות שנעשות בתוך בתי הספר, כלל בתי הספר, ולא רק בבתי ספר מסוימים?
איל ולדמן: אני מסכים לחלוטין, דרך אגב, שבאמת כדאי להתחיל בגיל צעיר.
איל ולדמן: אני רוצה רק לסכם בכמה נקודות את מה שאמרתי.
עפר שלח: כן, כן.
איל ולדמן: אני חושב שדבר ראשון צריך לדאוג למצוינות בחינוך הגבוה של האוניברסיטאות הגבוהות וכמובן גם במכללות.
איל ולדמן: אחר כך צריך להפנות משאבים לחינוך החרדי ולחנוך הערבי, הבדואי, הדרוזי וכו', כדי להפוך אותם ליותר טובים.
איל ולדמן: צריך לדאוג להשקעות, לכך שישתלם למשקיעים גם מחו"ל וגם לישראלים להשקיע בהיי-טק.
איל ולדמן: לעודד את הגופים המוסדיים לעשות fund of funds, כדי באמת יוכלו להשקיע לא בצורה ישירה, אלא דרך גופים מקצועיים בסטארט-אפים.
איל ולדמן: כמו שאמרה חברת הכנסת שדיברה קודם, אפשר להתחיל בשלבים כמה שיותר מוקדמים לטפל בכל המגזרים האלה כדי להביא אותם להצלחה, ולנו יהיה בסיס טכנולוגי הרבה גבוה.
עפר שלח: תודה רבה, איל ולדמן.
עפר שלח: אני רוצה, לפני שנעבור לדב מורן שהתחבר אלינו, שתעלו את חבר הכנסת אריאל קלנר.
עפר שלח: הוא רוצה להעיר, הוא בזום.
אריאל קלנר: שלום, אדוני היושב-ראש.
אריאל קלנר: שלום לכולם.
אריאל קלנר: נושא ההיי-טק הוא נושא שקרוב לליבי.
אריאל קלנר: אני עד לפני שנה עסקתי בתחום.
אריאל קלנר: עבדתי כמנהל פרויקטים בתחום ההיי-טק, ואני גם בוגר הטכניון בהנדסת תעשייה וניהול ומערכות מידע.
אריאל קלנר: בהקשרים האלה קודם כול באמת אני התחברתי מאוד לדברים שאמר פה איל ולדמן בכמה נושאים.
אריאל קלנר: אחד, בנושא של ירידה של השקעות מחו"ל.
אריאל קלנר: הכיוון שבאמת צריך להיות הוא להיות יותר אטרקטיביים.
אריאל קלנר: ואני חושב שבמיסוי הוא הכיוון שצריך ללכת אליו.
אריאל קלנר: לראות איך אנחנו הופכים להיות יותר אטרקטיביים בתקופה הזאת.
אריאל קלנר: כי אין שום סיבה שלא נהיה אטרקטיביים.
אריאל קלנר: ההון האנושי קיים.
אריאל קלנר: הטכנולוגיות קיימות.
אריאל קלנר: הפיתוחים קיימים.
אריאל קלנר: ואם יש מגבלות בגלל הקורונה, בגלל משברים כלכליים במקומות אחרים, הפתרון הוא להיות יותר אטרקטיביים.
אריאל קלנר: ואני חושב שצריך לנסות בכיוונים האלה.
אריאל קלנר: אין לי פתרון בשלוף, אבל זה הכיוון שאליו צריך ללכת.
אריאל קלנר: התחברתי, כמובן, גם מאוד לנושא של המצוינות בטכנולוגיה וגם – אני לא זוכר את השם של הדוברת שהייתה לפניי, מחילה – אני חושב שמצוינות צריכה התחיל מגיל קטן, מגיל צעיר.
אריאל קלנר: בנושא של החרדים בהיי-טק, קודם כול, זה מאוד מאוד חשוב לשלב כמה שיותר אוכלוסיות, גם ערביי ישראל, גם חרדים.
אריאל קלנר: ושמחתי לשמוע שבאמת במלאנוקס יש באמת סביבה תומכת.
אריאל קלנר: כי באמת חשוב לראות איך אנחנו נותנים לאנשים את הסביבה שתומכת בהם.
אריאל קלנר: דבר שיכול להפריע, זה דבר שלמשל קורה מחר – טוב, זה לא קשור לוועדה, אבל זה קשור לדיון הציבורי בישראל בכלל – מחר יש דיון בבג"ץ בנושא: האם לאפשר לימודים בהפרדה במדינת ישראל?
אריאל קלנר: אז אי-אפשר מצד אחד לבוא ולהגיד לחרדים: בואו, תלמדו ותיכנסו להיי-טק ותלמדו לימודים גבוהים, ומצד השני לבוא ולהגיד להם: טוב, בדרך שלכם, איך שאתם רוצים ללמוד, לא ניתן לכם, לא ניתן לכם לממש את זה על פי אמונתכם.
אריאל קלנר: אלה הדברים שיש לי להגיד.
אריאל קלנר: ואני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב.
עפר שלח: תעלו את דב מורן, בבקשה.
עפר שלח: דב, בוקר טוב.
עפר שלח: פנייך נראות וקולך אינו נשמע.
דב מורן: מתחבר עכשיו.
דב מורן: יופי.
דב מורן: תודה.
עפר שלח: אתה לא נעלב אם אני קורא לך שאתה מוותיקי ההיי-טק הישראלי, נכון?
דב מורן: זקני ההיי-טק.
דב מורן: למה?
דב מורן: אל תהיה כזה מנומס.
עפר שלח: אני אבל רוצה לא את התובנות מעברך המפואר, אלא דווקא מההווה שלך.
עפר שלח: כי אתה, בניגוד לאיל ולדמן, עוסק כיום, אמנם מלמעלה, אבל עוסק בנושא של קרנות הון סיכון.
עפר שלח: ותגיד לנו אם אכן אנחנו נמצאים עוד מלפני הקורונה, אבל ביתר שאת בגלל הקורונה והמשבר הכלכלי העולמי, בסכנה אמיתית כשקרנות הון הסיכון, המעיין הזה, ייבש להיי-טק הישראלי או לא יהיה בהספקים שאנחנו צריכים בשביל לקיים פה את האקולוגיה של ההיי-טק הישראלי.
דב מורן: תראה, ייבש לבטח לא.
דב מורן: זאת אומרת, אין פה תהליך שבו זה ידרדר לכלום.
דב מורן: אבל יש תהליך של ירידה בשנים האחרונות.
דב מורן: תהליך הירידה גם בא לידי ביטוי בזה שכל שאר העולם רץ קדימה, ואנחנו הולכים קדימה.
דב מורן: וההליכה מאוד מאוד אטית, לצערי הרב.
דב מורן: חלק מזה שזה מורכב, אבל חלק מזה זה המוסדי והאתגר – אני יודע שיש פה הרבה דוברים; אני אנסה לשים את הפוקוס על נקודה אחת.
דב מורן: אכן בקרנות הון סיכון, שזה הדלק שמניע את גלגלי התעשייה הזאת של ההיי-טק, יש מעט מאוד כסף ישראלי.
דב מורן: קשה מאוד לגייס מהמוסדיים הישראליים.
דב מורן: והסיבה השורשית, העצם של הבעיה, היא שהמוסדיים בישראל – אגב, היא בעיה שלא קשורה רק להיי-טק; היא נוגעת גם להיי-טק כ-by product – המוסדיים בישראל אינם מרוויחים, אינם רואים הצלחה במעשיהם כתלות בהצלחה על השבחת הכסף שהם מנהלים אותו.
דב מורן: דהיינו, אם שתי קרנות מנהלות, נניח, 100 מיליארד שקל, קרן אחת הפסידה 5%, קרן אחת הרוויחה 5%.
דב מורן: בסוף אותה שנה, בהנחה שה-100 מיליארד שקל יישארו באותם 100 מיליארד מנוהלים, שתי הקרנות יעשו בדיוק אותו כסף לבעלים שלהן.
דב מורן: המשתמע מכאן הוא שאין סיבה, פרט לסיבות מאוד שוליות, להשקיע באנליסטים, להשקיע בטיוב ההשקעות, להשקיע במחקר, להשקיע בהבנה - - -
עפר שלח: אני לא כל כך מבין מה שאתה אומר, דב.
עפר שלח: וזה לא כל כך קשור ישירות לדיון שלנו.
עפר שלח: אבל בסופו של דבר, אתה יודע, התשואות האלה מתפרסמות.
עפר שלח: לקוחות, בין אם הם פרטיים או גופים כאלה ואחרים, בסוף מסתכלים ואומרים: כשאני שם את הכסף אצל זה וזה, הוא יעשה ריבית יותר גבוהה.
דב מורן: עפר, זה נושא גדול ונפרד.
דב מורן: בוא נדבר עליו בנפרד.
דב מורן: אבל אף אחד לא יודע.
דב מורן: 99 נקודה אקס אחוזים במדינה הזאת אפילו לא יודעים איפה כספם נמצא.
דב מורן: זו הסיטואציה המטורפת.
דב מורן: ולכן התיאוריה שאנשים יקראו בעיתון איזו קרן עשתה יותר ויעשו מעבר מקרן לקרן לא קורית.
דב מורן: אין שום סיכוי שהיא תקרה.
דב מורן: מעבר לכך, מה שיספרו לך, אבל לא יודע אם זה נכון אפילו, אבל אפילו אני לא יודע שאם אתה עובר באמצע קרן, אתה מאבד המשכיות, אולי הכסף שלך יעשה פחות טוב.
דב מורן: ויש פה עלויות, ויש פה בלגנים.
דב מורן: אנשים לא עושים את זה.
דב מורן: תכלס, יצרנו סיטואציה מטורפת שגרמה לזה שהגופים שמנהלים את כספנו – אני לא אגיד שהם עושים עבודה רעה, הם עושים עבודה נפלאה לבעליהם – אין להם תמריץ לעשות עבודה טובה לבעלי הכסף המנוהל.
דב מורן: מכאן שהם לא משקיעים בהיי-טק.
דב מורן: כי השקעה בהיי-טק דורשת מאמץ, דורשת הבנה, דורשת מעקב, דורשת אנשים שיודעים את זה, שרואים מה קורה, למה וכמה.
דב מורן: לכן זה לא קורה.
דב מורן: מעבר לכך, גם המדינה, כשהם כבר כן רוצים לקרות, מעמיסה על זה קשיים.
דב מורן: למשל, את דמי הניהול שאני כקרן מקבל, אם זה מתושבי חו"ל, דמי הניהול האלה פטורים ממע"מ.
דב מורן: אם זה מקרנות ישראליות, אנחנו צריכים לשלם על זה מע"מ.
דב מורן: שזה אומר שאני לא רוצה אפילו לקחת כסף ישראלי, כי הוא יותר יקר לי.
דב מורן: זה נשמע מטורף, אז זו הסיטואציה.
דב מורן: מה זה אומר?
דב מורן: זה אומר בסוף מהצלחות של החברות שלנו מי נהנה?
דב מורן: חוץ מהמדינה בצורה זו או אחרת, אלה שהשקיעו בקרן שלי, כן?
דב מורן: אז כן.
דב מורן: ברור שנהנים מהעובדים ונהנים גם מהיזמים, אבל חבל מאוד שהפנסיונרים הישראלים לא נמצאים בלופ הזה של ליהנות מהטוב שקורה פה בתעשייה הישראלית.
עפר שלח: אבל אני רוצה שנייה להתעכב על זה.
עפר שלח: אמר איל ולדמן, וזה נשמע לי מאוד הגיוני, שצריך לעודד וליצור תמריצים לגופים מוסדיים להשקיע במה שהוא קרא fund of funds, כדי למזער את הסיכון.
עפר שלח: לקרן המורים, הפנסיה של המורים בפנסילבניה יש אנשים שמבינים בהיי-טק או מעסיקים באופן ישיר או לא ישיר שמספיק מבינים כדי להשקיע בקרן שלך או בחברה בתוך הקרן שלך?
דב מורן: תראה, אני יכול לספר לך - - - היה prudential securities, שיש להם מאוד קרנות.
דב מורן: קרן מסוימת שהייתה, זה נקרא - - -, איזו הגדרה מסוימת, ויש כאלה מאוד קרנות לנושאים שונים, השקיעה בנו.
דב מורן: המנהלים של הקרן הסבירו לי שהבונוס שלהם מותנה בביצועים של החברה שלי, כן?
דב מורן: ולכן היה להם מאוד חשוב שהחברה תתנהל.
דב מורן: הם דרשו שאני אגיע כל רבעון לארצות הברית כדי לפגוש אותי לשעתיים, לעבור איתי על המספרים, להבין מה קורה.
דב מורן: תשמע, אלה אנשים שזה מה שהם עשו.
דב מורן: וזה היה מאוד משמעותי להם.
דב מורן: אני אשמח מאוד אם מישהו יעשה פעם השוואה על כמה אנליסטים ומשקיעים מקצועיים יש בקרנות פנסיה הישראליות מול קרנות פנסיה במקומות אחרים בעולם.
דב מורן: לדעתי, זה נתון מפתיע, מדהים.
דב מורן: וזה צריך לעבור שינוי.
עפר שלח: אני חוזר לשאלה התחלתית.
עפר שלח: האם אתה מרגיש איזושהי התייבשות או איזושהי סכנה של הכספים שמניעים את ההיי-טק הישראלי בשלב הזה של ה-VC מאז שהתחיל משבר הקורונה?