GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אל"מ נעם פינק: קרפ"ר אז המליץ עליה והיא אושרה על ידי המטה הכללי לחזור.
אל"מ נעם פינק: במסגרת זה חיל הרפואה חזר לתת את השירות באופן מלא.
אל"מ נעם פינק: ועדת שפירא בעצם היא ועדה שהוקמה כעוד מאמץ למצוא עוד פתרונות לשפר את זה והמליצה את המלצותיה שהן קיימות, מוכרות.
אל"מ נעם פינק: אני מניח שראש אט"ל יתייחס לכל הסוגיה הזאת של התהליך שאנחנו נמצאים בו היום.
עפר שלח: ראש אט"ל שומע אותנו?
אלוף איציק תורג'מן: חבר הכנסת שלח, שומעים אותי?
עפר שלח: שומעים היטב.
עפר שלח: התהליך של יישום מסקנות ועדת שפירא וההחלטה שלמיטב ידיעתי נפלה, של העברת שירותי הרפואה בשגרה בצה"ל למיקור חוץ, איפה נמצא הדבר הזה?
עפר שלח: איפה תופס אתכם משבר הקורונה מבחינת ההתארגנות הזאת?
אלוף איציק תורג'מן: התהליך של עבודת המטה על רפואת החוץ נמצאת ממש בעיצומה.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו בתהליך שלם עם כל למידת הלקחים מהמיקורים הקודמים כולל מיקור אביב, היתרונות, החסרונות, למה הוא נכשל ולמה הפסיקו אותו.
אלוף איציק תורג'מן: הקמנו מינהלת בראשותו של פרופ' אילון גלזנר, הוא הקרפ"ר הבא גם, שעבדה בשנתיים האחרונות וייצבה את המענה הרפואי הנדרש לחיילים באמצעות מיקור החוץ.
אלוף איציק תורג'מן: קודם כל זו החלטה של הרמטכ"ל שהוא מפקדי, שהשירות הרפואי יעבור לשירותי מיקור החוץ.
אלוף איציק תורג'מן: מצד שני, אנחנו אחראים על הרפואה המבצעית של צה"ל ולכן יש פה ממש תהליך שלם שבא ואומר איפה נשארת רפואה צבאית כי אנחנו מחויבים גם לבט"ש וגם לגזרות השונות וגם להכשרות והאימונים ששם נדרש רפואה צבאית צמודה, ושאר השירותים, ככלל רוב השירותים יהיו שירותים על בסיס קופות החולים בדומה למענה האזרחי שניתן.
אלוף איציק תורג'מן: יש פה עבודה מאוד מאוד מדוקדקת, משולבת עם משרד הבריאות ומשרד הביטחון שמשולבים בתוך העבודה הזאת לראות שאנחנו נותנים את המענה המותאם למה שאנחנו רוצים משירותי החוץ.
אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת מדובר באוכלוסייה בריאה וצעירה שהם לא צרכני כלל השירותים שנמצאים בחוץ ולכן אנחנו עושים התאמה למה נדרש אלינו בשירות הצבאי.
אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת אנחנו נדרשים לחזק חלק מהמקומות, לא בכל המקומות שצה"ל נמצא, לדוגמא בערבה יש שירות רפואי נרחב ולכן בחלק מהמקומות אנחנו משאירים רפואה צבאית או נפתח מרפאות נוספות.
אלוף איציק תורג'מן: זה בגדול על העבודה.
אלוף איציק תורג'מן: העבודה הזאת תופסת אותנו ממש לקראת הסכם הבנות עם משרד הבריאות.
אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת גם במשרד הביטחון התחלפו אנשים, גם במשרד הבריאות התחלפו אנשים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו עם צוות משותף שעובד בשנה וחצי האחרונות, בטח שאני כאן באט"ל, ואנחנו לקראת הצגות נוספות.
אלוף איציק תורג'מן: הרמטכ"ל ראה את ההצגה ואישר אותה, גם את המתכונת שלה.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נגיע למשרד הבריאות ונחליט מתי אנחנו יוצאים לדרך עם זה.
עפר שלח: מתי מבחינת
עפר שלח: כם מרימים את השלטר?
עפר שלח: כם אני כחייל נגיד בקריה אקבל את המענה הרפואי הראשוני לא ביחידה שלי אלא בקופת חולים?
אלוף איציק תורג'מן: קודם כל כשיהיה לנו הסכם.
אלוף איציק תורג'מן: אני לא יודע לומר מתי יהיה הסכם.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו צריכים בסוף את שני הצדדים שיחתמו על ההסכם הזה, ומרגע שיחתמו על ההסכם, אנחנו סיכמנו על תהליך מדורג.
אלוף איציק תורג'מן: אי אפשר ביום אחד להוריד את השלטר בצה"ל ושכולם ירוצו לקופות החולים.
אלוף איציק תורג'מן: זה לא עובד ככה.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נתחיל במספר יחידות בהיקף גדול, מדורג, גם לוחמות סגורות וגם יחידות פתוחות שיתחילו עם קופות החולים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נעשה את התהליך הזה איתם מדורג.
אלוף איציק תורג'מן: יש שיח עם קופות החולים אבל הוא עוד לא פרקטי.
אלוף איציק תורג'מן: ברגע שיחתמו על ההסכם אנחנו נצא ונדע מה התהליך עצמו.
עפר שלח: בשיח שהיה סביב זה הדגש היה שביחידות הלוחמות המענה ימשיך להיות מענה פנימי.
אלוף איציק תורג'מן: יהיה.
אלוף איציק תורג'מן: כלל היחידות המבצעיות של צה"ל יישאר רופא צבאי.
אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר לך, יש לנו אחריות לא רק על רפואת השגרה אלא גם על הרפואה המבצעית.
אלוף איציק תורג'מן: כדי לקיים את צה"ל היום בבט"ש, מעצרים מבצעיים, כדי לקיים את צה"ל בהכשרות ובאימונים, ירי פגזים, ירי תותחים, אתה צריך רופא צמוד ולכן בכלל היחידות הסגורות והמבצעיות, שייטות, טייסות, גדודים מבצעיים יישאר רופא צבאי.
אלוף איציק תורג'מן: אפילו נשפר בחלק מהמקומות.
אלוף איציק תורג'מן: בחלק מהמקומות יהיו אפילו שני רופאים איפה שנדרש.
אלוף איציק תורג'מן: המטרה זה לא רק לעבור החוצה אלא לשפר את רפואת השגרה והרפואה המבצעית של צה"ל גם לחירום וגם לשגרה.
עפר שלח: האם היום ואחרי השינוי הזה מספרי הרופאים שיש בצה"ל מספיקים?
אלוף איציק תורג'מן: מאז שהתחלנו את פרויקט "צמרת", שזה רפואה צבאית, הכשרה ייעודית לרפואה צבאית, עם היקף רופאים עולה.
אלוף איציק תורג'מן: זה מהלך אחד.
אלוף איציק תורג'מן: מהלך שני, אנחנו שיפרנו את כל התהליכים עם הרופאים העולים לצה"ל ולכן היקף הרופאים, אנחנו היום להערכתי עם למעלה מ-85% עם רפואה צבאית שנמצאת אצלנו.
אלוף איציק תורג'מן: הפערים, איפה שהם קיימים, הם קיימים רק במרפאות עורפיות שאנחנו שם יודעים לקחת סיכון גם לאור מרפאות ביקור רופא שנמצאים וכו' וכו'.
אלוף איציק תורג'מן: הרפואה בשטח היא רפואה מאוד חזקה.
אלוף איציק תורג'מן: האיכויות של הרופאים מ"צמרת" הם בלתי רגילים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו רואים את זה.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו שומעים את זה גם מבתי החולים האזרחיים.
עפר שלח: כמה רופאים "צמרת" מכשירה בשנה?
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו מכשירים 70 רופאים שנה.
אלוף איציק תורג'מן: תמיד נעם יכול לתקן אותי אבל אני בקיא מאוד.
אלוף איציק תורג'מן: אני גם נמצא איתם, 70 רופאים במחזור.
אלוף איציק תורג'מן: היינו רוצים יותר.
אלוף איציק תורג'מן: בסוף זה המקומות.
אלוף איציק תורג'מן: יש רצון עז להגיע לפרויקט הזה ולמסלול הזה ואנחנו בוחרים שם את הטובים ביותר.
אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, כל המהות של הפרויקט הזה זה להביא את הרופאים ליחידות המבצעיות.
אלוף איציק תורג'מן: זה אנשים שאנחנו בוחנים אותם, מאבחנים אותם, שלא רק עם יכולות קוגניטיביות ואקדמיות אלא יכולות גם פיזיות בסוף לשרת ביחידה לוחמת קדמית של צה"ל.
עפר שלח: אולי לסגור באמת את הנושא של רפואת השגרה כי אנחנו נתמקד עוד מעט בקורונה.
עפר שלח: חלק מהשיח שהיה סביב זה, ואני גם זוכר אותו מוועדת חוץ וביטחון, אחד, שהדרישות של רופא צבאי, הוא רופא והוא צבאי, והדרישות של המערכת הצבאית והקריטריונים שלה והגדרת המשימה שלה יכולים לא להיות דומים או להתחכך איכשהו עם צורת הראיה של רופא אזרחי, וזה נגיד בא לידי ביטוי בסוגיות כמו גימלים או דברים כאלה.
עפר שלח: את הדברים התפיסתיים האלה אתם פתרתם?
עפר שלח: אתם עובדים עליהם?
אלוף איציק תורג'מן: אתה מתכוון למיקור חוץ.
עפר שלח: כן, כאשר יהיה מיקור חוץ.
עפר שלח: זאת הייתה אחת הבעיות שהוצגו אם וכאשר נעבור למיקור חוץ מפני שרופא בקופת חולים מסתכל על חולה אחרת משרופא צבאי מסתכל על חייל.
אלוף איציק תורג'מן: אני מסכים איתך.
אלוף איציק תורג'מן: אחד, לקחנו את זה כחלק מניהול הסיכונים.
אלוף איציק תורג'מן: - - - האחרונה שמבוצעת ונמצאת ממש בשיאה בשונה ממיקורים קודמים, לקחה את כל המעטפת הנוספת.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו כמעט לא עסקנו בכוח-אדם במיקורים הקודמים.
אלוף איציק תורג'מן: פה עסקנו בגימלים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו חושבים על ימי מחלה אולי לחיילים, כלומר לתת חלק מהאחריות גם לחייל ולמשרת הקבע שנמצא כאן.
אלוף איציק תורג'מן: יש פה מעטפת שלמה שמסתכלת על כל ההיבטים, גם על כוח-האדם, גם על ימי מחלה, גם על הגימלים, ימי ד' למפקדים.
אלוף איציק תורג'מן: היום חייל, כדי לקבל יום חופש כי הוא לא מרגיש טוב, הא צריך ללכת לרופא.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו הקצנו והקנינו יכולות למפקדים ביחידות לתת ימי ד', זה משהו לא ותיק מדי, שהמפקד, אם החייל מתקשר אליו, הוא יודע שהחייל הזה הוא חייל טוב והוא חייל אמין, הוא יכול לתת לו יום ד' ולא צריך לדווח על זה.
אלוף איציק תורג'מן: הוא מדווח על זה במערכת כיום ד' וזה נחשב לו כיום חופשה שהמפקד רשאי לתת לו.
אלוף איציק תורג'מן: זה מקטין את העומס על המרפאות, זה מקטין את העומס גם על ביקור רופא.
אלוף איציק תורג'מן: זה מנגנון אחד.
אלוף איציק תורג'מן: מנגנון שני, אנחנו בעבודת המטה הזאת רואים רופא צבאי בדרגת סגן אלוף שהוא יהיה רופא מחוזי בכל קופת חולים, שהוא גם יעסוק אל מול מצב שנראה גימלים מוגברים במרפאה כזו או אחרת או אצל רופא כזה או אחר.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נדע לבוא להנהלה בצורה מסודרת, לעשות בירורים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו לא רוצים לבוא ולעשות אובר רולינג על הרופאים האזרחיים, יש לנו רופאים טובים, אבל אנחנו נצטרך לעשות להם הדרכה, הכשרה ואנחנו נעשה תהליכים מסודרים גם כלפי רופאים בקופות כי בסוף המפגש עם חייל הוא מפגש אחר ושונה.
אלוף איציק תורג'מן: העומסים גם המנטליים וגם הפיזיים הם שונים.
אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, לחייל הלוחם יש קודם כל את הרופא הצבאי שלו.
אלוף איציק תורג'מן: הוא זמין אליו, הוא קרוב אליו, הוא נמצא.
אלוף איציק תורג'מן: כשהוא בבית הוא יכול ללכת לרופא בקופת החולים.
אלוף איציק תורג'מן: החיילים העורפיים הם פחות בעומס הזה, הם פחות נמצאים בהבנה ובעשייה המבצעית השוחקת ולכן מבחינתם זה די דומה למה שהם היו תלמידים בבתי הספר.
עפר שלח: שאלה אחרונה בהיבט הזה.
עפר שלח: עדיין אין לכם הסכמים אבל ברור שתכליתו של המהלך הוא קודם כל שירותי, שיהיה שירות רפואה יותר טוב לחיילי צה"ל.
עפר שלח: איזה היבט תקציבי יש לזה?
עפר שלח: זה יעלה יותר או פחות בהבנתך?
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו שמנו גם מסגרת תקציבית לדבר הזה כדי לא לפרוץ אותה.
אלוף איציק תורג'מן: יש פה מהלכי התייעלות שאנחנו נצטרך לעשות גם אצלנו מעבר לכסף שיושקע ואנחנו כבר נמצאים בתהליכים מתקדמים.
אלוף איציק תורג'מן: עוד לא סיכמנו סופית את המחיר מול משרד הבריאות אבל נצטרך לעשות מהלכים נוספים.
אלוף איציק תורג'מן: אני סוגר מרפאות.
אלוף איציק תורג'מן: כל המרפאות העורפיות, אנחנו נסגור אותן.
אלוף איציק תורג'מן: זה תהליך התייעלותי בתוך צה"ל.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נצמצם חלק מהיקף כוח-האדם.
אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, אנחנו מקבלים היום שירותים נוספים רבים מביקור רופא, שירותים של רופאים שמגיעים אלינו או אזרחים עובדי צה"ל שמגיעים מהמערכת האזרחית ועובדים אצנו.
אלוף איציק תורג'מן: כל הצמצום הזה מתכנס בסוף לתקציב שהוגדר לנו מראש ואליו אנחנו מכוונים.
עפר שלח: עד עכשיו דיברנו על רפואה ראשונית.
עפר שלח: ציין גם דוח המבקר בעיות ברפואה שניונית, ברפואה של מומחים.
עפר שלח: איפה הדבר הזה עומד, איזה שינויים ושיפורים חלו בשירות שמקבל החייל שצריך רופא מומחה?
אלוף איציק תורג'מן: אני אשמח מאוד, לא בגלל שאני לא בקיא אבל יש את המומחה מספר 1, זה ד"ר יובל רן, הוא מפקד שירותי הרפואה של צה"ל, וגם נערכנו לוועידה הזאת, אנחנו לא נתקלנו בה.
אלוף איציק תורג'מן: אני אומר לכם שמאז המיקור והדוח מבקר הקודם יש שיפור ניכר גם בזמני המתנה, גם בשירותים, גם בפריסה וגם בהיקפים, אבל אם תרצו, ד"ר יובל יוכל לבוא ולפרוט להם יותר את הנתונים.
אלוף איציק תורג'מן: יש לנו נתונים מסודרים.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו בודקים את עצמנו אחת לחציון.
עפר שלח: מאה אחוז ראש אט"ל, אנחנו מאוד מודים לך שהשתתפת.
עפר שלח: עכשיו אנחנו באמת נצלול לתוך הנושאים.
עפר שלח: תעלו בבקשה את סגן הקרפ"ר עוד פעם.
עפר שלח: אנחנו נתמקד עכשיו באירוע הקורונה.
עפר שלח: כמו שאמרת, בצה"ל לא שואלים מי זה מפקד הקורונה כי הנה אנחנו מסתכלים עליו.
עפר שלח: אני התחלתי עם נתונים שלפחות לפי הפרסומים, בגל הראשון אם אפשר להבחין בין הגלים, התחלואה בצה"ל הייתה יותר נמוכה מאשר בציבור הכללי, עכשיו זה איכשהו נתונים דומים.
עפר שלח: אם אתה יכול לתת לנו קודם כל את התמונה הכללית כולל מספרים.
עפר שלח: איפה אנחנו עומדים היום, קורונה בצה"ל?
אל"מ נעם פינק: ברור.
אל"מ נעם פינק: בגל הראשון היו לנו היקפי תחלואה יותר נמוכים.
אל"מ נעם פינק: הגל הראשון, צריך להודות, היה גל יותר קטן.
אל"מ נעם פינק: הגל השני, קשה להגיד איפה אנחנו נמצאים על הגל.
אל"מ נעם פינק: אנחנו כרגע בזרוע העולה עדיין.
אל"מ נעם פינק: די ברור שהוא גל יותר גדול.
אל"מ נעם פינק: צה"ל כחלק מהמדינה, גם אצלנו היקפי התחלואה הם היקפים יותר גדולים מהיקפי התחלואה שראינו בגל הראשון.
אל"מ נעם פינק: ההבדל העיקרי בין שני הגלים, אגב, זה שלמדנו די הרבה על המחלה הזאת.
אל"מ נעם פינק: בגל הראשון היה ערפל כבד, הרבה מאוד אי-ודאות, שאלה גדולה לגבי, אגב, איך המחלה הזאת מתנהגת באנשים צעירים.
אל"מ נעם פינק: ככלל, רוב אוכלוסיית הצבא אנשים צעירים ובריאים.
אל"מ נעם פינק: כמו מערכת הבריאות, למדנו אגב מעמיתנו בעולם המון.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שיש לנו שיתוף פעולה מעולה עם הצבאות הבריטים והאיטלקים והאמריקאים.
אל"מ נעם פינק: קרפ"ר עושה מפגשים תקופתיים עם עמיתיו.
אל"מ נעם פינק: למדנו לא מעט מההתנהלות שלהם.
אל"מ נעם פינק: אם אתם רוצים מספרים, יש לנו כרגע בצה"ל 845 חולי קורונה פעילים.
אל"מ נעם פינק: פעילים זה אומר שיש לי כבר 312 מחלימים.
אל"מ נעם פינק: מחלימים זה כמובן אלה מהגל הראשון שהחלימו, וחלק מתקופת הביניים.
אל"מ נעם פינק: כל החיילים החולים הם חיילים במצב קל בהתאם להגדרות של משרד הבריאות, אותן הגדרות בדיוק למצב התחלואה.
אל"מ נעם פינק: רוב החיילים דהיום נמצאים במתקן צבאי.
אל"מ נעם פינק: יש לנו מתקן באשקלון שאנחנו קוראים לו כפר מחלימים, שבנוי בשיתוף פעולה עם האגודה למען החייל בתוך המתקן של האגודה למען החייל, מפוקד על ידי חיל הרפואה, ואנחנו בהליכים לפתוח מתקן נוסף שייפתח ביום חמישי באולגה במתקן דומה של האגודה למען החייל בגלל העלייה בתחלואה וכדי לתת מענה לכלל החיילים שצריכים להיות במתקן.
עפר שלח: הגיעו אלי לא מעט סיפורים של חיילים שנשלחו הביתה, גם מאומתים וגם לבידוד.
אל"מ נעם פינק: בידוד זה אירוע אחר כי אני דיברתי על החולים המאובחנים.
אל"מ נעם פינק: צריך פה לעשות הבדל בין מישהו שיש תסמינים ויש מגע, ויש לנו הגדרות מחלה מאוד מאוד ברורות למה זה חשד, הוא הולך הביתה ובעצם אני לו בדיקת קורונה.
אל"מ נעם פינק: יש לנו מגוון של יכולות לעשות בדיקות אבל הוא נמצא בבית בבידוד עד שיהיה תשובה לבדיקה.
אל"מ נעם פינק: יש מקרים, אגב, שלא צריך בדיקה, עד שהוא יסיים את הבידוד, לבין חולה מאומת שבתוך החולים המאומתים יש כאלה שאושר להם להיות באשפוז ביתי.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד, הנחיית הרמטכ"ל זה שהם נמצאים במתקן.
אל"מ נעם פינק: יש מקרים מסוימים שהיכולות בבית מאפשרות ונניח יש תחלואה נוספת בבית, לא הגיוני לפצל.
אל"מ נעם פינק: גם בהסתכלות האפידמיולוגית לא הגיוני לפצל כשיש מוקד תחלואה ביתי שיודע להכיל את עצמו.
אל"מ נעם פינק: אנחנו מפעילים פה שיקול דעת ומאשרים להיות באשפוז ביתי.
עפר שלח: כשאתה מאשפז חייל ואתה אומר, כולם קלים, זאת אומרת נע מאסימפטומטי לסימפטומים קלים אני מניח.
עפר שלח: כשאתה מאשפז אותו נגיד במתקן כזה שאתה מדבר, אז זה "ספינת קורונה", זאת אומרת הוא על יד אנשים אחרים שאובחנו והם באותו מצב שלו.
עפר שלח: כשהוא הולך הביתה, אז הוא סכנת הדבקה אצלו בבית.
אל"מ נעם פינק: נכון.
אל"מ נעם פינק: ככלל, בקריטריונים לאשפוז ביתי מדובר רק בכאלה שיש להם את התנאים הנאותים, יש לזה הגדרה, ואת היכולת להיות ולבודד את עצמם מבני ביתם שאינם חולים.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שאנחנו פה דווקא די טובים.
אל"מ נעם פינק: רוב חיילי צה"ל אינם בבית.
אל"מ נעם פינק: רוב חיילי צה"ל נמצאים במתקן.
אל"מ נעם פינק: אם תסתכל על הנתונים ברמה הלאומית, רוב האזרחים החולים במצב קל, הם בביתם, הם לא במלונות.
אל"מ נעם פינק: אגב, היחס הוא פחות או יותר 1:7 לטובת להיות בבית לאזרחים.
אל"מ נעם פינק: אצלנו רובם נמצאים ביחד עם החולים האחרים, שם אין חשש הדבקה כי כולם חולים, ומיעוטם מאושרים בבית באישורים פרטניים.
עפר שלח: אגב, ההתוויה לבדיקה אצלכם היא אותה התוויה כמו בציבור הכללי?
עפר שלח: זאת אומרת, בן אדם צריך להיות סימפטומטי?
עפר שלח: מה ההתוויה לבדיקה?
אל"מ נעם פינק: יש לנו קריטריונים שלנו.
אל"מ נעם פינק: בחלק מהדברים אנחנו יותר מחמירים ממה שקורה בחוץ.
אל"מ נעם פינק: הקריטריונים לבדיקת קורונה זה קשור לתסמינים ומגע עם חולה.
אל"מ נעם פינק: אם היה לך מגע עם חולה, יחסית מעט תסמינים, ואם לא היה לך מגע עם חולה, יש לנו גם כאלה, אז בדרך כלל זה שילוב של תסמינים אופייני, לא רק תסמין אחד, זאת אומרת קריטריון שהוא קריטריון קצת אחר, ובתוך זה היום יש גם מגעים וגם שאינם מגעים ויש כאלה, אגב, שלא צריכים בדיקות.
אל"מ נעם פינק: לדוגמא, כבר למדנו שנזלת אינה תסמין אופייני לקורונה ולכן לא מעט חיילים מנוזלים כשפונים, מקבלים תשובה שהם לא נדרשים לעשות בדיקה.
אל"מ נעם פינק: גם זה קיים.
עפר שלח: גיליתם חייל חולה בבסיס, במטבח של בסיס.
עפר שלח: את מי בודקים?
עפר שלח: מה ההתוויה לבדיקה במקרה כזה?
אל"מ נעם פינק: שאלה מעולה.
אל"מ נעם פינק: אנחנו עושים חקירות אפידמיולוגיות על כל מקרה כזה.
אל"מ נעם פינק: מספיק שיש חולה אחד, מתבצעת חקירה.
אל"מ נעם פינק: החקירה הזאת, יש לה פורמט צה"לי.
אל"מ נעם פינק: היא מתבצעת תוך שעתיים.
אל"מ נעם פינק: מבצעים אותה אחים ואחיות וקציני בריאות הציבור של צה"ל.
עפר שלח: שיושבים באיזה מקום מרכזי?
אל"מ נעם פינק: כן, כן, זה מבוצע מרחוק.
אל"מ נעם פינק: בגדול, כל פיקוד וזרוע, יש לו את האנשים שלו שעושים ליחידות שלו.
אל"מ נעם פינק: מבוצעת חקירה.
אל"מ נעם פינק: במסגרת החקירה הזאת מוגדר המעגל הנדרש לבידוד, מוגדרים אלה שנדרשים לבדיקות והכול תלוי ביחידה, בהיקפים, בשגרת היחידה.
אל"מ נעם פינק: ניתן מענה פרטני.
אל"מ נעם פינק: אלה שנדרשים לבידוד או הולכים הביתה.
אל"מ נעם פינק: ככלל, יחידות פתוחות לבידוד ביתי או נשארים בבידוד ביחידה, שזה אנחנו עושים בעיקר ביחידות הסגורות כשמדובר בהיקפים כאלה.
אל"מ נעם פינק: היחידות הסגורות ייצרו לעצמם את היכולות האלה במהלך הקורונה.
אל"מ נעם פינק: אלה שעושים בדיקות, ברגע שהם מוגדרים כחולים, אז מופעלת הזרוע שמושכת אותם למתקנים שלנו.
אל"מ נעם פינק: לא משנה איפה הם נמצאים, אם זה בבית או ביחידה, לוקחת אותם ומעבירה אותם.
עפר שלח: איך ואיפה מתבצעת הבדיקה?
עפר שלח: כי הגיעו אלינו לא מעט תלונות על חיילים שלקח להם הרבה ימים לקבל בדיקה.
אל"מ נעם פינק: אז קודם כל צריך להגיד, התלונות מוצדקות כי היה לנו עומסים מאוד מאוד גדולים בתחילת הגל השני.
אל"מ נעם פינק: היו לנו רשימת ממתינים די גדולה לבדיקות.
אל"מ נעם פינק: כבר הגענו ל-2,000 ממתינים ועשינו לא מעט מאמצים כדי לצמצם את המספרים האלה.
אל"מ נעם פינק: אני שמח שהיום אנחנו עומדים על 766.
אל"מ נעם פינק: זה עוד לא מצוין אבל זה הרבה יותר מ-2,000.
אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים ויורדים במספר ממתינים.
עפר שלח: כמה ימים ייקח עד שהוא יקבל בדיקה?
אל"מ נעם פינק: היום הזמן הלוקח הוא שלושה וחצי ימים בין השלב שאושרת לבדיקת קורונה ועד שקיבלת את התשובה, זאת אומרת המעגל השלם.
אל"מ נעם פינק: לקחו את הבדיקה, הביאו אותה למעבדה שלי, יש לי מעבדה מרכזית, והתקבלה התשובה והודענו לך את התשובה, זאת אומרת סגרנו מעגל.
אל"מ נעם פינק: יש לנו מערכת שמודיעה ב- SMS אם התשובה שלילית, ומודיעה בשיחת פנים מול פנים אם התשובה חיובית, זה כבר בעצם תחילת החקירה האפידמיולוגית.
עפר שלח: למה לצורך העניין צריכים להיות ממתינים בכלל?
עפר שלח: האם צה"ל לצורך העניין לא יכול, אם אין לו קפסיטי משלו לבדיקות, ותיכף נדבר גם על מעבדות, לקלוט קפסיטי כזה בחוץ?
עפר שלח: להתחבר לקופת חולים, למגן דוד אדום.
עפר שלח: בסוף זה לא מספרים גדולים בראיה המדינתית.
אל"מ נעם פינק: אתה צודק.
אל"מ נעם פינק: זו אחת האופציות שחשבנו עליה, אגב, ודיברנו עליה בדיונים.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שהגל הפתיע אותנו בהיקפים.
אל"מ נעם פינק: לא שהייתה הפתעה שיש גל.
אל"מ נעם פינק: התכוננו לגל אבל האמפליטודה הייתה יותר גדולה וקצב השיפוע היה קצת יותר גדול ממה שחשבנו שיקרה.
אל"מ נעם פינק: למדנו תוך כדי, ולכן לאט לאט פתחנו עוד יכולות לקחת את הבדיקה.
אל"מ נעם פינק: לאט לאט הגדלנו את המעבדה שלנו שעשתה 350 ליום, עכשיו עושה 700 ליום, שבוע הבא עולה ל-1,000 ליום.
אל"מ נעם פינק: על הדרך שמנו חלופות של לרכוש שירות.
אל"מ נעם פינק: פשוט מכיוון שהזרוע הצבאית הלכה והשתפרה, כמו שאמרתי, היא משתפרת, היא יודעת היום לקחת בדיקות קורונה גם למי שיודע להגיע, זאת אומרת, יש לנו דרייבינים, יש לנו עמדות נייחות בפריסה ארצית מצפת, יש עמדה בצפת ויש עמדה שנמצאת ליד יוטבתה.
אל"מ נעם פינק: יכול מי שיודע להגיע, להגיע, ויש זרוע צה"לית שמגיעה לבית החייל לאלה שאין להם איך להגיע ולהתנייד, וזה מה שמוריד את המספרים ואנחנו נמשיך להוריד את המספרים.
אל"מ נעם פינק: פרקטית כרגע לא נדרש לקנות את השירות.
אל"מ נעם פינק: לא נראה שנדרש אבל חשבנו על זה.
עפר שלח: כאמור, הבדיקות נבדקות במעבדה צה"לית.
עפר שלח: היא הוקמה לצורך הקורונה או שהיא הייתה קודם מעבדה שבדקה דברים אחרים?
אל"מ נעם פינק: בתחילת הגל הראשון מה שעשינו, זה לקחנו מעבדה צה"לית שהיא בנויה לחירום.
אל"מ נעם פינק: היא בעצם מעבדת זיהוי ה-DNA של צה"ל, שהיא מעבדה של חיל הרפואה והרבנות הצבאית שנבנתה לא עלינו לזיהוי חללים.
אל"מ נעם פינק: זה תפקידה השגרתי.
אל"מ נעם פינק: לקח לנו שמונה ימים להסב אותה מ-DNA ל-RNA, אני לא אקח אתכם לתחום המקצועי, ללמד אותה לקרוא קורונה ולקבל אישור של משרד הבריאות.
אל"מ נעם פינק: קיבלנו אישור פורמלי, אנחנו מעבדה מוכרת שמאושרת לעשות בדיקות קורונה ובעצם ממרץ אנחנו עושים בדיקות קורונה במעבדה הזאת בצריפין.
עפר שלח: במסגרת החקירות שלכם, איפה רוב החיילים נדבקו?
עפר שלח: בצבא, בבית, איפה?
אל"מ נעם פינק: שאלה מעולה כי אתמול רעננו את הנתונים לגל השני.
אל"מ נעם פינק: רוב ההדבקה היא הדבקה בבית.
אל"מ נעם פינק: רובה היא בתוך הבית עצמו, והחלק השני הגדול זה במפגשים חברתיים.
אל"מ נעם פינק: ראינו מספרים בודדים בים או במקומות אחרים, מספרים סופר קטנים אבל בתוך מפגשים חברתיים, מה שנקרא עם החבר'ה, ראינו הדבקה, אז אם הייתי מחלק את זה, הייתי אומר הרוב בבית.
אל"מ נעם פינק: בתוך זה, בערך שני שליש זה בבית עצמו, מבן בית ועוד קרוב לשליש במפגשים חברתיים וזה כרגע משליך כמובן על הצעדים שאנחנו עושים.
עפר שלח: אני אצדק אם אני אניח שיש לכם יותר באופן יחסי ביחידות פתוחות מאשר ביחידות סגורות?
אל"מ נעם פינק: באופן יחסי פרופורציונאלי אתה שואל?
אל"מ נעם פינק: אני רגע רוצה להבין את השאלה.
עפר שלח: כן, כי הדעת נותנת שאם רוב מקרי ההדבקה הם בבית, אז חיילים ביחידות פתוחות שנמצאים יותר בבית, הם לא בבית רק בסוף שבוע או בסוף שבוע פעם בשבועיים או שלושה, אלא הם בבית כל יום וגם נפגשים עם החבר'ה כל יום, אז באופן כללי ביחידות האלה ידבקו יותר לפי מה שאתה אומר מאשר ביחידות סגורות.
אל"מ נעם פינק: פרופורציונאלית, כן.
אל"מ נעם פינק: אם אני מתקנן את זה לגודל של היחידות הסגורות, שוב, לא ניכנס פה למספרים מדויקים כי המספרים האלה הם מספרים שצה"ל לא מפרסם אותם.
עפר שלח: כן, ברור.
אל"מ נעם פינק: אז יש לי לא מעט הדבקה בבית ביחידות הסגורות.
עפר שלח: זאת אומרת יוצאים הייתה, נדבקים ומביאים את זה ליחידה.
אל"מ נעם פינק: צה"ל מדבר כל הזמן על מדיניות היציאות שלו ביחידות הסגורות.
אל"מ נעם פינק: כרגע הרמטכ"ל קבע אותה כמדיניות מחמירה אבל היא לא עוצר יציאות.
אל"מ נעם פינק: אנחנו מדברים על זה כל הזמן.
עפר שלח: מה זה מדיניות מחמירה?
עפר שלח: בגל הראשון היה סגר יציאות ל-35 יום.
עפר שלח: מה המדיניות היום?
אל"מ נעם פינק: בעצם הקביעה של הרמטכ"ל עם העלייה ברמות התחלואה לפני שבוע וחצי הייתה ביחידות הסגורות לעבור למדיניות של 1 ל-21 יום לצאת הביתה, פרקטית עוד לא מימשנו את היציאה הראשונה שלהם מרגע שהרמטכ"ל קבע את זה, אבל זה צפוי לקרות, זאת אומרת לרדד את תדירות היציאות, בכלל זה לרדד את החשיפה בבית.
אל"מ נעם פינק: יש פה הרבה היגיון.
אל"מ נעם פינק: כמובן שיש פה איזה קושי מבחינת החיילים אבל הרמטכ"ל מסתכל כשירות צה"ל קודם כל, ומצד שני לא לעשות עוצר מלא, שאגב, עוצר ללא קצה או ללא גבול שננקט בצד הראשון, יצר לא מעט קושי אצל החיילים רגע להבין מה יהיה.
אל"מ נעם פינק: בסדר, אין בעיה אבל מתי כן.
אל"מ נעם פינק: אבל הוא על הפרק, אנחנו מדברים עליו.
אל"מ נעם פינק: הוא אחד הדברים שעולה בהערכות מצב כל פעם מחדש.
עפר שלח: אתה ציינת כאן את המספר הכללי.
עפר שלח: אתה יכול לצייר לנו את הגרף?
עפר שלח: האם יש עליה נגיד בשבוע-שבועיים האחרונים, שהשיפוע של הגרף עולה וזה מטריד אתכם ואולי מביא אתכם למחשבה על צעדים נוספים?
אל"מ נעם פינק: בעצם בשלושת השבועות האחרונים ראינו קפיצה גדולה בכמות החולים החדשים לנו, די דומה למה שקורה במדינה.
אל"מ נעם פינק: אם במדינה עלינו ליותר מ-1,500, המספרים שאתם מכירים, אנחנו בצה"ל עלינו, בגל הראשון היה לנו כמה עשרות חולים בשבוע, אני מדבר על מספר החולים החדש השבועי.
אל"מ נעם פינק: עלינו למאות בשלושת השבועות האחרונים.
אל"מ נעם פינק: זה האמפליטודה שדיברתי עליה, שהגל השני הוא הרבה יותר גדול מהגל הראשון, זה די ברור, בהיקפי התחלואה.
אל"מ נעם פינק: אגב, חלק מזה זה יכולות האבחון שהשתפרו, אני לא מתעלם מזה ואני אומר, גם אם אני מתקן את זה להיקפי הבדיקות גם ברמה הלאומית וגם ברמה הצבאית, יש היקפי תחלואה יותר גדולים.
עפר שלח: גם ברמה המדינתית יש יותר נדבקים בגל השני בקבוצת הגיל שהיא גם קבוצת הגיל של החיילים.
אל"מ נעם פינק: גם בגל הראשון רוב התחלואה במדינת ישראל הייתה בקרב אוכלוסייה צעירה, צריך להגיד.
עפר שלח: כן, 29-20 היה הכי גבוה.
אל"מ נעם פינק: נכון, אתה בקיא בנתונים.
אל"מ נעם פינק: גם בגל השני רוב התחלואה היא באוכלוסייה הצעירה.
אל"מ נעם פינק: כן מטריד אותנו שאנחנו רואים אחוזים שהולכים ועולים בקרב בני ה-60 ומעלה כי שם אנחנו מבינים שזה מה שמייצר לנו את העומסים על בתי החולים.
עפר שלח: כמות בני ה-60 ומעלה בצבא לדעתי היא די קטנה, פעם אחרונה שאני בדקתי.
אל"מ נעם פינק: כן, כן.
עפר שלח: אלא אם אתם העליתם את גיל הפרישה באופן משמעותי.
אל"מ נעם פינק: פוקוס מיוחד שלנו זה האנשים שאתה מתכוון אליהם.
אל"מ נעם פינק: הרי אנחנו עובדים בקפסולות.
אל"מ נעם פינק: עברנו לעבוד בקפסולות בצבא ועקרון הקפסולות הוא מאוד חזק אבל יש לנו אנשים שאנחנו קוראים להם אל-קפסולרים.
אל"מ נעם פינק: כמעט כל יחידה, בסוף יש לך אל-קפסולרים כאלה שאתם יכולים לדמיין את זה, שהם נוגעים בכמה קפסולות.
אל"מ נעם פינק: תחלואה שם היא התחלואה הכי בעייתית שלי ולכן אנחנו שמים דגש על איך אנחנו מתנהלים עם החבר'ה האל-קפסולרים.
אל"מ נעם פינק: הדגש הוא בעיקר דגש על תסמינים, על לעשות בדיקות מהירות אם יש שם איזשהו חשד.
אל"מ נעם פינק: הוא לא לבצע בדיקות רנדומליות.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שעשינו בדיקות רנדומליות בגל הראשון.
אל"מ נעם פינק: הייתה לנו התנסות עם בדיקות סקר.
אל"מ נעם פינק: היא הייתה התנסות לא טובה.
אל"מ נעם פינק: עשינו בערך 1,400 בדיקות סקר.
אל"מ נעם פינק: מצאנו בעיקר בדיקות שהן False positive.
אל"מ נעם פינק: צריך לזכור שב-PCR לקורונה יש בין 1% ל-2% של False positive, זה מוכר, מדווח בעולם, וכשזה מתבצע בלי סימפטומים, רוב האנשים שמצאתי היו כאלה שבסוף לא היה להם קורונה.
אל"מ נעם פינק: בסוף חזרתי על הבדיקה.
אל"מ נעם פינק: ייצרנו איזה מנגנון שאתה חוזר על הבדיקה, אז אתה רואה שהיום היא חיובית אבל אין לו שום תסמינים.
אל"מ נעם פינק: מחר אם אני חוזר, היא כבר שלילית.
אל"מ נעם פינק: אני חוזר עוד פעם והיא שלילית ואני מבין שהיא הייתה טעות מעבדה.
אל"מ נעם פינק: כמובן שבידדתי אותם והתנהלתי איתם מאוד מאוד בזהירות וכל החרדה של האנשים עצמם.
אל"מ נעם פינק: הפסקנו לעשות בדיקות סקר.
אל"מ נעם פינק: למדנו שבדיקות הסקר לא מועילות, ואנחנו בעיקר דוגמים את אלה שאנחנו חושבים שיש להם מחלה.
אל"מ נעם פינק: התמקדנו באלה.
עפר שלח: כשאתה אומר קפסולות, אגב, איך זה בא לידי ביטוי בחיי היום-יום?
עפר שלח: ביחידת שדה מה זה קפסולות?
אל"מ נעם פינק: אני אסביר.
אל"מ נעם פינק: קפסולה טבעית יכול להיות מוצב פלוגתי, זה הכי קל, נכון?
אל"מ נעם פינק: אם יש מוצב פלוגתי אז הפלוגה היא קפסולה והאל-קפסולרים שלי זה אלה שנכנסים לפלוגה ואם בא מישהו להביא להם אספקה לדוגמא, אז הוא אל-קפסולר.
אל"מ נעם פינק: בוא ניקח יחידה שהיא יותר גדולה.
אל"מ נעם פינק: אנחנו חילקנו את הפלוגות לפלוגות עם מתחמים פלוגתיים נפרדים, עם תזמון של איך הם אוכלים, איזה הפרדה אני עושה בחדרי האוכל ואיזה דירוג אני עושה בחדרי האוכל כדי שהם לא יתערבבו באוכל.
אל"מ נעם פינק: הם מתנהלים בתוך הקפסולה.