GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ביינהורן: אני אבקש בקצרה לסקור נושאים שעלו בדוח.
יוסי ביינהורן: צריך לזכור, הדוח הוא מ-2015.
יוסי ביינהורן: רק לעדכון, אנחנו גם כרגע נמצאים במהלך של ביקורת.
יוסי ביינהורן: אפשר לקרוא לה מעקב, נעסוק לאו דווקא רק במעקב, אבל הממצאים האלה עדיין נמצאים בתהליך ולכן לא אתייחס אליהם.
יוסי ביינהורן: אבל אני חושב שהדוח של 2015 ייתן תמונה טובה.
יוסי ביינהורן: אנחנו עסקנו מול צה"ל, משרד הביטחון, כל משרדי הממשלה, ורבים פה ששותפים למהלך.
יוסי ביינהורן: צריך לזכור, אנחנו מדברים על מהלך אסטרטגי, כפי שהממשלה הגדירה אותו, שהוביל גם לפיתוח הנגב ויש לו היבטים שונים, גם של פיתוח הנגב, גם של דברים שיועילו מאוד ליעילות של הפעילות של אמ"ן ותקשוב וההדרכה בנגב.
יוסי ביינהורן: מצד שני, צריך להבין שפה מדובר, במיוחד באמ"ן ותקשוב, על אנשי קבע שנמצאים במרכז הארץ היום וצריכים לעבור לנגב.
יוסי ביינהורן: יש לזה משמעויות, וצריך גם לתמוך את זה.
יוסי ביינהורן: שלושה נושאים עיקריים שזיהינו אז כחסמים למימוש.
יוסי ביינהורן: אחד זה מקורות המימון, עוד מעט נעסוק בזה בקצרה, הטבות לתמיכה באנשי הקבע העתידיים לשרת בנגב, ופתרונות תחבורתיים.
יוסי ביינהורן: לדעתי היום זה נושא מרכזי מאוד בחסם שעדיין נותר.
יוסי ביינהורן: עסקנו בדוח גם בנושאים נוספים, כמו היערכות לפתרונות דיור ומענה רפואי, אבל זה פחות משמעותי.
יוסי ביינהורן: כמה נתונים נוספים בקצירת האומר.
יוסי ביינהורן: הממשלה מחליטה ב-2002 על מעבר שהיא קוראת לו מהלך אסטרטגי רחב היקף, חסר תקדים וכו', שמשפיע גם על הרמה הלאומית, גם על הרמה הצה"לית וגם על היחידות עצמן.
יוסי ביינהורן: ב-2008 מחליטה הממשלה כי היחידות של אמ"ן תועברנה לקריית המודיעין.
יוסי ביינהורן: לוח הזמנים אז, 31 בדצמבר 2015.
יוסי ביינהורן: יחידות אגף תקשוב עוברות לקמפוס הטכנולוגי, אז 31 בדצמבר 2017.
יוסי ביינהורן: אנחנו רחוקים שנים גם משני התאריכים.
יוסי ביינהורן: סדר גודל של התקציב שניתן, אני מדבר על אמ"ן ותקשוב, זה 19 מיליארד שקלים.
יוסי ביינהורן: מה המצב של הבסיסים היום?
יוסי ביינהורן: היו ארבעה נדבכים.
יוסי ביינהורן: בסיס חיל האוויר עובר לנבטים מאזור לוד.
יוסי ביינהורן: בוצע, הסתיים ב-2009.
עפר שלח: הבסיס בלוד מבוטל ונכנס לתוך בסיס נבטים.
עפר שלח: זאת אומרת, לא פתחו את בסיס נבטים בשביל זה.
עפר שלח: נבטים כבר היה קיים.
יוסי ביינהורן: ברור.
יוסי ביינהורן: הוא עבר לבסיס נבטים.
יוסי ביינהורן: אנחנו עוסקים היום במה נשאר בלוד, אבל זה לא לדיון הזה.
יוסי ביינהורן: בסיסי הדרכה מאזור צריפין ואזור המרכז עברו לצומת הנגב, מה שקרוי קריית ההדרכה.
יוסי ביינהורן: גם זה הסתיים ב-2016.
יוסי ביינהורן: אגף התקשוב, עבודות הבנייה נמצאות שם בעבודה.
יוסי ביינהורן: אגף המודיעין, המכרז – ציינת את זה קודם, אדוני היושב-ראש, הוא עד עכשיו מתעכב ויש איזושהי הבלחה של אתמול ואנחנו נמשיך לעקוב לראות לאן זה הולך.
יוסי ביינהורן: עיכוב בתקציבי.
יוסי ביינהורן: אעבור ממש בקצרה.
יוסי ביינהורן: ב-2005, כמו שאמרתי, הממשלה מחליטה.
יוסי ביינהורן: עד 2011 אין מסגרת תקציבית לפרויקט הזה.
יוסי ביינהורן: ב-2011 נקבעה מסגרת של 19 מיליארד.
עפר שלח: 19 מיליארד נוגע לאמ"ן ותקשוב או לכל הפרויקט?
יוסי ביינהורן: אמ"ן ותקשוב.
ירדנה דורון: כל יחידות אמ"ן וכל יחידות תקשוב, לא רק השניים האלה שעוברים לליקית ובאר שבע.
ירדנה דורון: יש עוד בסיסים קטנים ששייכים אליהם, והסך הכול זה 19 מיליארד.
יוסי ביינהורן: ואז מתחיל דיון בין משרד הביטחון למשרד האוצר לגבי המקורות התקציביים.
יוסי ביינהורן: אומנם בפברואר 2019 נחתם הסכם בין אגף התקציבים למשרד הביטחון, אבל מאמצע 2013 ועד 2014 מתחילה מחלוקת די ידועה בתקציב הביטחון האם זה בתוך התקציב, הכול כלול או לא.
יוסי ביינהורן: לאחר מכן מתחיל איזשהו תהליך של תיקון.
יוסי ביינהורן: ב-2014, עשר שנים אחרי ההחלטה, מחליט ראש הממשלה שחלקו של משרד האוצר לא כלול בתקציב הביטחון.
יוסי ביינהורן: ב-2015 מחליטה הממשלה על סעיף נפרד, שיהיה בנוסף על בסיס התקציב, ואז גם לאחר ההחלטה הזאת – אנחנו מציינים את זה בדוח הקודם – מתחיל דיון לגבי סוגיית הרישום של התקציב, שהיא מעכבת שוב בין החשבת הכללית לאגף התקציבים.
יוסי ביינהורן: כשאנחנו סיימנו את הדוח ב-2015 זה עוד לא נפתר.
יוסי ביינהורן: אני מניח שהיום נשמע פה מה קרה עם זה.
עפר שלח: ב-2015 כשאתם בדקתם היו תוכניות ספציפיות של רמ"י לגבי השטחים שהשתחררו?
ירדנה דורון: התחילו, כן.
יוסי ביינהורן: זה היה במהלך.
עפר שלח: שיאפשרו גם הערכה תקציבית כמה זה שווה?
ירדנה דורון: כן.
ירדנה דורון: אחרת לא היו הולכים למהלך.
ירדנה דורון: למרות שלא הוחלט ללכת למהלך הזה על בסיס כלכלי, אבל היו כבר דיבורים באותה תקופה על השווי של הקרקעות המתפנות.
יוסי ביינהורן: עכשיו אנחנו מגיעים לשני החסמים המרכזיים.
יוסי ביינהורן: האחד זה התמיכה באנשי הקבע, מה שקרוי מעטפת משא"ן.
יוסי ביינהורן: נכון ל-2015, ונשמע אם זה גם נכון להיום, משרד הביטחון ומשרד האוצר לא מגיעים להסכמות, לא על מי זכאי להטבות, לא סוג ההטבות ולא שיעור המימון.
יוסי ביינהורן: אנחנו אז ממליצים על מעורבות של מנכ"ל משרד הביטחון, הממונה על התקציבים, בריכוז של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, כדי לפתור את העניין.
יוסי ביינהורן: בוודאי נשמע עכשיו איפה זה עומד.
יוסי ביינהורן: החסם הבא, שלדעתי היום הוא החסם העיקרי, זה פתרונות תחבורתיים, איך מגיעים אנשי קבע.
עפר שלח: זה אגב לא רק אנשי הקבע.
יוסי ביינהורן: זה כמובן גם החיילים.
יוסי ביינהורן: חיילים רבים שצריכים להגיע.
יוסי ביינהורן: וזה לא רק לבסיסי אמ"ן ומודיעין, אלא בכלל הבסיסים שנמצאים בנגב.
יוסי ביינהורן: שוב, המחלוקת היא על מקורות תקציביים.
עפר שלח: יש מחלוקת על עצם הפתרון, שהיא גם הביאה למחלוקת על איפה המחנה צריך להיות.
ירדנה דורון: זה נכון להיום, זה לא היה אז.
יוסי ביינהורן: היום יש גם מחלוקות על הפתרון, ובוודאי זה יוצף פה בהמשך בדיון.
יוסי ביינהורן: בשורה התחתונה, לסיכום, מעבר בסיסי צה"ל לנגב הוא באמת מנוף ופרויקט לאומי מרכזי.
יוסי ביינהורן: גם על פי עדויות של אנשי צה"ל שאנחנו מביאים אותן בדוח, גם האפקטיביות המבצעית של צה"ל תגדל, גם תשתיות יותר מודרניות וכו'.
יוסי ביינהורן: צריך לשמור על ההון האנושי.
יוסי ביינהורן: צריך להיות ברור שביחידות האלה יש הון אנושי מאוד חשוב, ויש לו תחרות מאוד גדולה בשוק, בסביבה שנמצאים בה כרגע.
יוסי ביינהורן: לכן מעטפת המשא"ן נדרשת.
יוסי ביינהורן: פתרונות תחבורתיים, כמו שאמרנו, גם לאנשי הקבע וגם לחיילים.
יוסי ביינהורן: עוד דיחוי כמובן דוחה גם את המעבר.
יוסי ביינהורן: ובשורה התחתונה הצגתי פה את התהליך הרב-שנתי שהנושא הזה בעצם לא נפתר, ואנחנו נמצאים היום במצב שעדיין זה לא הגיע לפתרונו ולכן אני מניח שזה דיון בסוף סביב העניין הזה.
יוסי ביינהורן: יהיו פה הנציגים המתאימים כדי לומר איפה הדברים עומדים היום.
יוסי ביינהורן: אנחנו כמובן עוקבים אחרי זה גם במשרד מבקר המדינה.
עפר שלח: הרי יש מחנות נוספים חוץ מאמ"ן והתקשוב.
עפר שלח: יש מחנה פלוגות, יש עוד ספיחים למה שקורים מעבר צה"ל לנגב.
עפר שלח: האם עסקתם בזה לצורך העניין?
יוסי ביינהורן: בדוח הזה לא.
ירדנה דורון: עסקנו במחנות העיקריים של אמ"ן ותקשוב.
יוסי ביינהורן: יצאנו מתוך החסמים העיקריים, ולכן הלכנו לשם.
יוסי ביינהורן: זה לא היה דוח שנועד לפרט את כל המחנות.
עפר שלח: בהקשר של מעטפת המשא"ן, כשאתם עושים את הדוח הזה קריית ההדרכה כבר פעילה, אני לא יודע אם כולה אבל בוודאי חלקה כבר פעילה.
עפר שלח: אחת הטענות שאני מכיר היא יותר מאוחרת, אני שואל אם היא עלתה בדוח שלכם, שלמשל צפי למעבר של אנשי קבע לאזור הדרום לא התממש.
עפר שלח: בסופו של דבר, למרות שקריית ההדרכה נמצאת שם, יש שם כמות חמש-ספרתית של חיילים סדירים ואנשי קבע.
עפר שלח: אנשי קבע לא עברו לדרום.
יוסי ביינהורן: מי שקורא את הדוח רואה שאנחנו מדברים על זה.
יוסי ביינהורן: אנחנו אומרים שנכנסנו לעניין הזה כי הבנו שאם לא יהיו לזה פתרונות, ונוכח גם מה שאמרתי קודם למשמעות שיש לאנשי הקבע האלה - - -
עפר שלח: מעטפת המשא"ן לא קשורה רק לאנשי הקבע, היא קשורה למשפחה שלהם, לבני זוג וכן הלאה.
יוסי ביינהורן: לכן חשבנו שאלה נושאים חשובים ביותר לדון בהם ולפתור אותם.
ירדנה דורון: אנחנו סיימנו את הדוח ב-2015, וקריית ההדרכה סיימה את המעבר בסוף 2016.
ירדנה דורון: בהמשך אנחנו עדים לכך שהציפייה הייתה שחלק מאנשי הקבע יעברו.
ירדנה דורון: אחת הסיבות שהן לא עברו היא שמעטפת המשא"ן, שגם שייכת לקריית ההדרכה, כאמור לא אושרה.
ירדנה דורון: אז זו אחת הסיבות.
עפר שלח: מתי אמורה להסתיים עבודת המעקב שאתם מדברים עליה?
יוסי ביינהורן: נסיים אותה עד סוף השנה.
יוסי ביינהורן: כלומר, טיוטה נוציא כבר הרבה קודם.
עפר שלח: עודד בסיוק, נציג צה"ל, אתה איתנו?
עפר שלח: יש תקלה ב"זום" אז נעבור למשרד האוצר.
עפר שלח: אני מכיר היטב את המחלוקות שהיו, שנגעו לפתרונות.
עפר שלח: כאמור, כמו שאמר תא"ל ביינהורן, הסיפור העיקרי הוא סיפור התחבורה.
עפר שלח: שם, בפעם האחרונה שאני נגעתי בזה, היה ויכוח קונספטואלי, אפילו עוד לפני שהגענו לכסף.
עפר שלח: בזווית שלכם, של האוצר, של אגף תקציבים, מה נושאי המחלוקת העיקריים שנשארו?
אמיר רשף: כרגע מבחינת העברת קריית המודיעין יש שתי סוגיות פתוחות.
אמיר רשף: סוגיה אחת זו הסוגיה התחבורתית, שנעשתה בה התקדמות מאוד משמעותית בחודש האחרון, מה שהוביל גם להחלטה של שר הביטחון על ההתקדמות במכרז.
אמיר רשף: והסוגיה השנייה זו מעטפת משא"ן, שגם לגביה אגיד כמה מילים.
אמיר רשף: לגבי הסוגיה התחבורתית, אכן הייתה מחלוקת בין צה"ל למשרד האוצר והתחבורה בשאלה האם צריך מסילה של רכבת כבדה או פתרון תחבורתי אחר, יותר בסגנון רכבת קלה או משהו בסגנון הזה, מבאר שבע אל המחנה.
עפר שלח: אבל היה גם דיון על איך מגיעים מהמרכז לבאר שבע.
אמיר רשף: זה קשור.
אמיר רשף: כי הפתרון של הרכבת הקלה מתבסס על זה שיגיעו ברכבת כבדה אל באר שבע, ומשם תתבצע החלפה למשהו שהוא יותר פתרון מטרופוליני.
אמיר רשף: דרך אגב, אני חושב שחשוב שיהיה גם נציג תחבורה בדיון כזה.
עפר שלח: הזמנו.
אמיר רשף: בחודש האחרון מאז שנכנס לתפקיד מנכ"ל משרד הביטחון החדש, הוא קיים סדרת דיונים עם משרד התחבורה, אתנו ועם נציגי צה"ל ועם נציגי מנהלת המעבר לנגב אצלו במשרד הביטחון, ונבחנו כמה סוגיות תחבורתיות.
אמיר רשף: כרגע יש חלופה שהיא נראית כחלופה מועדפת.
אמיר רשף: משרד הביטחון עדיין צריך לקבל את עמדתו הסופית, אבל מבחינת האוצר והתחבורה זו חלופה מועדפת שנקראת ART.
אמיר רשף: זה משהו חדשני יחסית, זו לא רכבת קלה כמו שאנחנו רגילים לראות בירושלים.
עפר שלח: כמה אנשים זה נושא?
אמיר רשף: קיבולת נוסעים לשעה לכיוון היא 9,000 נוסעים, וקיבולת נוסעים לרכב היא 240.
עפר שלח: זה נוסע על המסילה הקיימת?
אמיר רשף: זה נוסע על בסיס כביש, לא צריך בשביל זה מסילות ברזל.
אמיר רשף: אבל לשאלות האלה אני חושב שהכי נכון שנציג משרד התחבורה יתייחס.
אמיר רשף: זה נוסע על בסיס כביש, זה נראה כמו רכבת ויש לזה גלגלים.
עפר שלח: זה נוסע על הכביש הקיים בין תל-אביב לבאר-שבע?
אמיר רשף: לא, אני מדבר על פתרון מטרופוליני.
עפר שלח: זה באר-שבע לאקיה לצורך העניין.
אמיר רשף: בדיוק.
אמיר רשף: באר-שבע אל המחנה.
אמיר רשף: זה הפתרון.
אמיר רשף: מלבד זה יש פתרונות נלווים של אוטובוסים מהמרכז וכל מיני דברים מהסוג הזה.
עפר שלח: אגיד לך, מכיוון שאני מכיר את הדיון.
עפר שלח: בשלב מסוים הועלה כפתרון, נדמה לי על ידי משרד התחבורה, הרעיון שלפחות למי ששמע אותו אז נשמע כמעט מדע בדיוני, שבעצם הפתרון הכי טוב הוא שכל אחד יקבל אוטובוס מהבית פחות או יותר, בהינתן הקשיים בלייצר רכבת.
עפר שלח: לחברי הכנסת ששמעו את זה אז זה נשמע מאוד לא הגיוני.
עפר שלח: אם אתם יכולים לתת לנו בראיית
עפר שלח: כם, אחר כך נשאל גם את משרד התחבורה וכמובן גם את צה"ל, חייל שהיום משרת בגלילות, ולא משנה לצורך העניין אם הוא סדיר או קבע, שצריך עכשיו להגיע למחנה החדש בלאקיה וגר באזור המרכז, איך נראית התחבורה שלו מהבית שלו עד שהוא מגיע?
אמיר רשף: פתרון אחד הוא להשתמש בתחבורה הציבורית הרגילה על בסיס רכבת כבדה לבאר שבע, ומשם אותו פתרון ART מבאר שבע למחנה.
אמיר רשף: יש פתרון אחר, שזה אוטובוסים שיהיו מנקודות מסוימות במרכז הארץ ותיווצר איזושהי פריסה, שמיועדת לחיילי אותו המחנה.
אמיר רשף: זה מה שאתם זוכרים כאוטובוס עד הבית.
אמיר רשף: זה לא עד הבית, אבל זה יהיה מנקודות מסוימות גם במרכז וגם בצפון, שהוא יוכל להגיע איתם עד המחנה שלו.
אמיר רשף: אלה שני האדנים המרכזיים של הפתרון התחבורתי מבחינת מי שצריך להגיע ממרכז הארץ או מהצפון אל המחנה בדרום.
עפר שלח: נגיד שזה זה, ועדיין אני עוד לא הצלחתי להבין איך זה נראה, מבחינתכם תקציבית פתרון כזה הוא מכוסה?
עפר שלח: אתם מבינים אותו תקציבית ויודעים לכסות אותו?
אמיר רשף: מרגע שתתקבל החלטה, אנחנו נאפשר לקדם את התכנון שייצור את אומדן העלויות המדויק ואנחנו נדע לתת מענה לדבר הזה.
עפר שלח: כמה יעלה רק התכנון?
אמיר רשף: עשרות מיליונים.
עפר שלח: והוא מביא אותנו מבחינתכם לנקודת החלטה?
עפר שלח: אתם נותנים אוקיי לכל המהלך?
אמיר רשף: הנושא הזה הוא כבר בשלבים אחרונים של ליבון.
אמיר רשף: זה לא שיש החלטה סופית של מדיניות.
אמיר רשף: אבל ככל שמשרד הביטחון יגיד שהפתרון הזה על דעתו, אני חושב שאפשר להתכנס לסיכום, לרבות הסוגיה התקציבית.
עפר שלח: עוד ניסיון להעלות את נציג צה"ל נכשל.
משה ארבל: אדוני היושב-ראש, הסיבה שלשמה הגעתי לדיון החשוב הזה, למרות שאינני חבר הוועדה, זה ביקור שהיה לי אצל ראש מועצת רמת נגב.
משה ארבל: ראיתי את מתקן חולות, אומנם זה המשרד לביטחון הפנים, הושקעו בו שם לפי נתונים שפרסם משרד הביטחון 323 מיליון שקלים בהקמתו.
משה ארבל: הוא עומד היום כאבן שאין לה הופכין.
משה ארבל: למיטב ידיעתי, משאילתה שהגשתי לשר הבט"פ, הוא הוחזר למשרד האוצר על מנת שמנהל הדיור הממשלתי יחליט מה עושים במתקן הזה.
משה ארבל: המתקן ממשיך לשלם ארנונה, למרות שהוא ריק לחלוטין ומאובזר, למועצה האזורית רמת נגב.
משה ארבל: כחלק מפרויקט מעבר צה"ל דרומה, אני לא יודע אם ניתנה לזה הדעת, אבל בינתיים פרק זמן ארוך מדי המתקן עומד ריק לחלוטין, לא נעשה בו שום שימוש, ואני חושב שבאמת ראוי שייתנו את הדעת לנושא הזה.
משה ארבל: הוא קריטי.
משה ארבל: כספי ציבור מבוזבזים מדי חודש בעלויות הארנונה.
משה ארבל: הבלאי של המקום, שהוא עם חדרים ממוזגים, מיותר לציין, ועלות ההקמה אדירה, מעל רבע מיליארד שקלים, שכרגע לא נעשה איתה דבר וחצי דבר.
משה ארבל: זה פיל לבן, חבל.
עפר שלח: אנחנו ננסה לשלב את זה בתוך הדיון.
עפר שלח: כבר הוצעו לזה כל מיני שימושים, לאו דווקא בהקשר של צה"ל לנגב.
משה ארבל: גם אם לא צה"ל, שמשהו ייעשה.
עפר שלח: האם יש עוד חברי כנסת שרוצים להתבטא בשלב המוקדם הזה?
עפר שלח: אלעזר, אתה עסקת בזה מן הסתם.
אלעזר שטרן: הפתרון של משרד האוצר הוא פתרון ארוך טווח?
אמיר רשף: בעניין פתרונות תחברותיים משרד התחבורה ייתן את הפתרון.
אמיר רשף: אבל כן, זה פתרון ארוך טווח.
אמיר רשף: יש תוכניות ניתוח ארוכות ל-2035, ל-2040.
אלעזר שטרן: לא, ל-2027 או 2028.
אמיר רשף: הפתרונות שאני דיברתי עליהם הם אלה שצריכים לתת את המענה בעת הקמת המחנה.
אלעזר שטרן: אבל דיברתם פה אולי בעיקר על חיילים סדירים.
אלעזר שטרן: יש הרבה משמעויות של קבע, שייסעו באוטובוסים?
אמיר רשף: שייסעו באוטובוסים, שייסעו ברכב פרטי, שייסעו ברכבת, שיעברו לגור בנגב.
אמיר רשף: כל אחד יעשה את השיקולים שלו.
משה ארבל: רק אם הם לא מ-8200.
משה ארבל: לגבי 8200 דואגים שיישארו לגור בהרצליה.
משה ארבל: אתה לא חייב לענות.
עפר שלח: זה יעלה, אני מבטיח לך, משה.
עפר שלח: עודד בסיוק, בבקשה.
עפר שלח: אני יודע שרציתם להעלות מצגת, אני לא יודע אם תצליחו.
עודד בסיוק: אם לא, נעשה את זה גם בלי המצגת.
עודד בסיוק: הנקודה שבה אנחנו נמצאים עכשיו דובר בח"א 27 בנגב, מחנה צריפין חלקים גדולים ממנו גם למעוף רחב וגם לקריית ההדרכה.
עודד בסיוק: בהמשך למה שאמרתם על קריית ההדרכה, צריך לקחת בחשבון שזה סנונית, זה מאות בודדות של אנשי קבע, ותכף אסביר את ההיקפים שיש בתקשוב ובאמ"ן.
עודד בסיוק: אלה היקפים גדולים מאוד.
עודד בסיוק: גם באגף התקשוב, הגדוד הראשון למעשה ירד למטה ב-2017.
עודד בסיוק: בתוך התהליך עכשיו, בתהליכים מאוד מתקדמים, יש גם מתקנים ייעודיים של אמ"ן שלא נגיד עכשיו איפה הם ומה הם עושים, מתקן תמנע, קמפוס בבאר-שבע.
עודד בסיוק: יש לנו תהליכים מתקדמים בקריית התקשוב, זה עוד ייקח כמה שנים, מרכזי אספקה בח"א 21 וקריית המודיעין, שבאמת כולנו מבינים שעל זה אנחנו פה עכשיו.
עודד בסיוק: המסר החשוב מבחינתי, כשצה"ל יורד לנגב זה מהלך חשוב מבחינתנו, והוא בכלל לא בשאלה על הפרק האם זה קורה או לא.
עודד בסיוק: אנחנו בשאלה האם זה יקרה נכון, ולצערי כל הדברים שיוסי דיבר עליהם מבחינתנו עדיין נותרו בבעיה.
עודד בסיוק: זה לא שלא מדברים עליהם ולא קורה משהו, אבל הם עדיין בבעיה.
עודד בסיוק: אני אנסה להסביר אותה בצורה הכי פשוטה שאני מבין.
עודד בסיוק: באמ"ן יש לנו מעל 5,000 אנשי קבע, יש קרוב ל-12,000 משרתים בסך הכול שמצופים להגיע לבסיס הזה.
עודד בסיוק: זה אירוע מאוד מאוד גדול, זה טובי האנשים של צה"ל ואלה שאחראים על המודיעין שכולנו חיים עליו ועושים ממנו ביטחון.
עודד בסיוק: זה המוצר הבסיסי בתרכובת הזאת שנקראת ביטחון, אי אפשר בלעדיה.
עודד בסיוק: התפקיד שלנו זה גם לרדת לנגב, אבל בוודאי גם לשמור על האיכויות במרחב הזה ולאפשר את הפעולה הנכונה ואת ההיקף שלה ואת האיכויות שלה.
עודד בסיוק: סוג השירות באמ"ן, עופר, הוא לא כמו השירות שאתה ואני עשינו.
עודד בסיוק: אני דילגתי כל שנתיים ממקום למקום.
עודד בסיוק: פה יש אנשים שמגדול מטוראי ועד אלוף משנה מבלים את רוב שנותיהם, זה יכול להיות 20 שנה, באותו מקום.
עודד בסיוק: יש פילוח איפה האנשים האלה גרים היום.
עודד בסיוק: האנשים האלה רובם באופן טבעי בגוש דן, אבל 38% מהם גם גרים מצפון לגוש דן, ואם אנחנו לא ניתן להם מענה הן בהיבט המשא"ני, הן בהיבט הדיור לאלה שנצליח להעביר אותם דרומה – יש לנו עניין שזה יקרה, אבל אנחנו לא משוכנעים לפי הסקרים שאנחנו עושים שהמונים שם יעברו.
עודד בסיוק: ושוב, בוודאי שאם לא ניתן גם מעטפות אז זה לא יקרה.
עודד בסיוק: והפתרון התחברותי, שהוא על הפרק, וכמו שנאמר, יש פה צוות בין-משרדי שעובד על זה.
עודד בסיוק: מיד אדבר גם על הפתרון שדובר עליו פה.
עודד בסיוק: אני לא משוכנע שהוא הפתרון הכי איכותי ושאנחנו נרצה לעשות אותו, אבל זה עוד בדיון.
עודד בסיוק: זאת אומרת, אני גם לא רוצה להגיד שלא.
עודד בסיוק: היום אם אנחנו רוצים לקחת איש קבע מגוש דן, אגב הבעיה שאני מדבר עליה תהיה בעיה של אנשי הקבע לא בחתימה הראשונית.
עודד בסיוק: מי שבחתימה ראשונית וחיילים בחובה, כנראה שניתן להם מענה סביר והם יגיעו.
עודד בסיוק: זה לא העניין.
עודד בסיוק: אבל אנחנו כבר היום ב-8200 לדוגמה, היחידה שאני מניח שרוב האנשים מכירים, מתקשים מאוד להחתים את האנשים לשירות קבע יותר ארוך בגלל תחרות עם העולם שבחוץ, ואלה הם אנשים שלרוב הם בעלי משפחות, אנשים שיש להם אטרקטיביות גם במקומות אחרים והצבא צריך אותם.
עודד בסיוק: האנשים האלה מראש נהנים היום מתנאים נמוכים באופן משמעותי ממה שיש להם בחוץ, ואנחנו יכולים להבין.
עודד בסיוק: אנחנו לא יודעים להיות תחרותיים בשוק ההייטק.
עודד בסיוק: אבל אנחנו צריכים להיות במצב סביר של תנאי שירות שהם הגיוניים.
עודד בסיוק: מי שהיום יוצא מביתו בגוש דן, בהנחה שהוא לא גר ליד רכבת ההגנה אלא הוא צריך להגיע אליה בעוד כלי תחבורה או ברגל, ורוצה לנסוע למחנה בלקית, בהנחה שהפתרונות הם אלה שקיימים היום, והוא צריך להגיע לאוטובוס או לרכבת ולרדת בלהבים ולנסוע לקריית המודיעין, הוא יכול לבלות דקות ארוכות מאוד, בין 115 דקות ל-130 דקות בכל כיוון.
עודד בסיוק: ואם הוא גר בחדרה, זה גם ייקח 165 דקות בכל כיוון.
עודד בסיוק: מה שאומר שהלוך וחזור הוא יכול לבזבז ארבע שעות ביום על לנסוע ולחזור.
עודד בסיוק: ההערכה שלנו היא שיהיה מאוד קשה להחזיק את האנשים בתנאים האלה.
עודד בסיוק: ועל הפרק פה זה גם הירידה לנגב, ומיד אגיד איפה זה עומד עכשי, אבל גם האיכות של אמ"ן והציפייה שלנו שיהיה פה איזון בין הדברים.
עודד בסיוק: אני משוכנע, אגב, שזה אינטרס של כולם שכך יהיה.
עודד בסיוק: אנחנו שמחים על הסיכום של שר הביטחון שנעשה מן הסתם בתיאום איתנו, במסגרתו הובהר שאמ"ן יורד לנגב והכול ברור, וגם המיקומים בסך הכול הם ברורים ואנחנו מתקדמים פה עם המכרז.
עודד בסיוק: אבל שר הביטחון גם קבע, ואנחנו מברכים אותו על זה, שיש פה הבנה שמצופה שעד חתימת ההסכם יימצא פתרון תחבורתי סביר שיהיה על דעת משרד הביטחון ועל דעתו ותוסדר מעטפת המשא"ן למה שקורה פה.
עפר שלח: האם סופית צה"ל אומר: כן, מקובל עלי שהמחנה המרכזי של אמ"ן ישב בלקית?
עודד בסיוק: שר הביטחון החליט שאמ"ן יורד לנגב, והוא פותח את המעטפות ומכריז על צרכים, וזה על דעתנו.
עודד בסיוק: זה ביד אחת יחד עם פתרון תחבורתי והסדרה של מעטפת משא"ן.
עודד בסיוק: ובתנאים ששר הביטחון קבע, בהחלט, אנחנו בשום שלב לא ערערנו על זה שאמ"ן יורד לנגב.
עודד בסיוק: היו על הדרך הצעות שכדי שיהיה פתרון תחבורתי קל יותר, אולי שזה לא יהיה בלקית, שזה יהיה בלהבים שיש שם תחנת רכבת.
עודד בסיוק: אנחנו לא מתנגדים גם לזה, אבל המיקום הוא לא העניין.
עודד בסיוק: מבחינתנו שזה גם יהיה בלקית, שזה רק יהיה עם מעטפת הפתרונות השלמה, שלא נאבד את האנשים בדרך.
עודד בסיוק: זה הכול.
משה ארבל: הנחת העבודה שאדוני מציג, כביכול אנחנו מאוד חוששים מהעובדה שמוחות טובים וחשובים מפסידים כסף בזה שהם נשארים בצבא ב-8100 – קודם כל הנחת העבודה היא שבירוחם ובדימונה אין מוחות שידעו לעשות סייבר, היא הנחה מופרכת מיסודה.
משה ארבל: יש מוחות טובים.
עודד בסיוק: זו הנחה שלך, לא שלי.
עודד בסיוק: אני את זה לא אמרתי.
משה ארבל: יכול להיות שלא הבנתי אותך טוב, תוכל להבהיר.
משה ארבל: יש מוחות טובים ומעולים בפריפריה, שידעו לעשות סייבר עם יכשירו אותם.
משה ארבל: יש מוחות טובים ומעולים שיהיו מסורים וידעו לעשות את העבודה בצורה מושלמת.
משה ארבל: יחד עם זאת צריך לזכור שמדובר בחיילים.
משה ארבל: התועלת לחייל משירות ב-8200 היא אדירה, היא ההשקעה הכי טובה עבורו.
משה ארבל: גם אם המחנה יהיה בלקית וגם אם זה יהיה במרחק נסיעה גדול, עדיין כשהא יוצא בגיל 25 ובגיל 30 לשוק הוא יעשה הרבה מאוד כסף.
משה ארבל: מדובר פה בהשקעה שהיא השקעה אדירה.
משה ארבל: התפיסה הזאת שאנחנו צריכים לדאוג ולרפד את אותה אוכלוסייה מאזור תל-אביב צפון, רמת אביב, עד הרצליה פיתוח, ולדאוג להם שהכול יהיה להם קרוב לבית וגם סינמה סיטי ליד, היא מופרכת מיסודה.
משה ארבל: לא יקרה כלום אם חייל יעלה על כלי רכב וייסע, ולא יקרה כלום אם יכשירו חיילים תושבי הפריפריה לשירות ב-8200.
משה ארבל: הם לא פחות חכמים שם.
עודד בסיוק: אין לי שום ויכוח איתך.
עפר שלח: חבר הכנסת שטרן יגיב, ואחר כך אתה תענה, עודד.
אלעזר שטרן: יכול להיות שלבסיוק אין מחלוקת, לי יש מחלוקת.
אלעזר שטרן: קודם כל, אני מוכרח למחות על הטרמינולוגיה הזאת של כסף ושל חיים מרופדים.
אלעזר שטרן: אני אפילו מתפלא קצת על האמירות האלה שעל זה חיילים נשארים ב-8200, ואני לא רוצה להיכנס לדיון.
משה ארבל: אני חושב כתושב הפריפריה צריכים להיות רגישים לעובדה שמדירים אוכלוסיות רבות מהשירות.
אלעזר שטרן: גם אני תושב פריפריה.
אלעזר שטרן: קשה לי לשמוע שאנשים נשארים ב-8200 בשביל הכסף ובשביל הקריירה המובטחת, ובטח גם תכף יגידו שחיילות נשארות בשביל זה בצבא.
אלעזר שטרן: אתם פחות מכירים את המטריה הזאת, אני מציע קצת "של נעליך" בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: אני חושב שיש בפריפריה פוטנציאל.
אלעזר שטרן: אני חושב שזה אתגר משותף של מערכת החינוך, יותר מאשר של מערכת הביטחון, להגשים את הפוטנציאל שיש בילדי ערד, דימונה, ירוחם.
אלעזר שטרן: נולדים שם ילדים עם אותו פוטנציאל כמו שנולדים בתל-אביב, רק צריך להכשיר אותם ולתת להם את ההזדמנויות.
אלעזר שטרן: יחד עם זאת, לא נשארים ב-8200 בשביל הכסף.
אלעזר שטרן: גם בשביל הכסף, אבל גם בגולני נשארים גם בשביל הכסף, בשביל תנאים מכובדים מינימאליים, הרבה פחות משיש לנו כחברי כנסת.
אלעזר שטרן: ואני חושב שהאמירה הזאת – גם אתה לא באת כנראה להיות פה בגלל שהציעו לך משכורת טובה, ולהחיל את זה על הקצונה של צה"ל, במקרה הזה של 8200, אני חושב שאלה דברים שלא במקומם.
אלעזר שטרן: גם אחרי כל מה שדיברנו על פיתוח וטיפוח הפריפריה, אני חושב שצה"ל צודק כשהוא צריך להרים דגל אדום.
אלעזר שטרן: זה אתגר של המדינה לא פחות מאתגר של צה"ל, המעבר דרומה, ואני כמובן בעד זה.
אלעזר שטרן: אני מקבל את זה שקצין צעיר בגיל 22 או 28 שצריך להחליט אם להאריך או ללכת לשוק בחוץ – עופר, אתה בטח מכיר את זה, לפחות עד משבר הקורונה משרדים עוברים מהרצליה לתוך תל-אביב, כיוון שגם הרצליה זה רחוק להייטקיסטים שיש להם ביקוש.
אלעזר שטרן: אולי אתה לא מכיר את זה.
אלעזר שטרן: ונבנים משרדים בתוך תל אביב כדי שלא יצטרכו להיכנס לרכב.
משה ארבל: הוא חייל צה"ל.
אלעזר שטרן: אתה לא הקשבת.
אלעזר שטרן: עודד דיבר בעיקר על הכמות הבלתי פרופורציונאלית של אנשי קבע ביחס ל-8200, לגולני, אם אתה רוצה להבין את זה.
אלעזר שטרן: לכן אני חושב שההימור שמותר לנו לקחת פה הוא מוגבל.
אלעזר שטרן: מותר לקחת הימור, זה בסדר לקחת הימור.
אלעזר שטרן: אני חושב שהפתרונות האלה, אם הם הולכים עד 2035 ולא עד 2027 או 2028, שהם רק מדברים על תחבורה של אוטובוסים, אלה פתרונות שהם לא מספקים את המצב הנוכחי.
אמיר רשף: זה לא מה שאמרתי, חבר הכנסת שטרן.
עפר שלח: אני רוצה לחבר דווקא בין הדברים שאתם אמרתם, ואז להחזיר את רשות הדיבור לנציגי צה"ל.
עפר שלח: במקרים קודמים שאני נכחתי בהם הועלתה הבעיה לא רק של אנשי הקבע, כי אנשי הקבע זו כמות הרבה יותר קטנה של אנשים.
עפר שלח: הועלתה גם הבעיה של החיילים הסדירים, והייתה טענה, ופה אני מתחבר יותר למשה ארבל, שאיכות האנשים ב-8200 תיפגע, החל משלב הגיוס אם הבסיס של היחידה הזאת לא יהיה במרכז.
עפר שלח: זו טענה שאני באופן אישי, וגם ועדת החוץ והביטחון בזמני, פשוט לא קיבלנו.
עפר שלח: לשירות ב-8200 יש תרומה עצומה לביטחון המדינה, יש גם תרומה לא קטנה לחייל עצמו.
עפר שלח: אגב, ל-8200 יש גם בסיסים במקומות מאוד מרוחקים, כפי שאתה יודע היטב אלעזר.
עפר שלח: לא ראיתי שמישהו סירב אי פעם לשרת שם כי זה רחוק לו.
עפר שלח: לעומת זאת, סוגיית אנשי הקבע היא באמת סוגיה גדולה ומשמעותית.
עפר שלח: הפתרון שלה צריך להיות פתרון כזה – ופה מדובר גם על אמ"ן וגם על התקשוב – שנותן באמת תמריץ למשרת לרדת לנגב, מה שנקרא מעטפת המשא"ן, או שנותן פתרון תחבורתי.
עפר שלח: אבל צריך להגיד, בסופו של דבר יש פה החלטת מדינה שיש לה משמעויות מאוד גדולות, יש פה החלטת מדינה שהתקבלה כבר קרוב ל-20 שנה, ומה שמצער אותי, עודד, זה שאני שומע ממך עכשיו את אותם טיעונים שאנחנו שומעים כבר כל כך הרבה שנים, וגם שמע המבקר לפני חמש שנים.
עפר שלח: צה"ל, בבקשה.
עודד בסיוק: אני אנסה לענות.
עודד בסיוק: בהמשך למה שאמרת עכשיו, גם בהחלטות המדינה, אפשר לראות גם בהחלטת הממשלה שיוסי ציין מ-2015, יש אמירה על פתרונות תחבורתיים סבירים, והם צריכים לקרות.
עודד בסיוק: אנחנו הראשונים שרוצים לעשות את זה.
עודד בסיוק: גם כשהמדינה רוצה שיהיו רופאים מומחים מסוג מסוים בבית החולים סורוקה, אז היא יודעת לעודד אותם ללכת לעשות את זה.
עודד בסיוק: אפשר להתעלם מהמציאות, ואפשר ללמוד מהצבא איך אנחנו מעודדים אנשים גם מהפריפריה להגיע לתוכניות של עתודאים ולתוכניות הצטיינות, תוכנית "עתידים" כדוגמה, ואנחנו לא רק נשמח אלא גם עובדים בזה היום כדי שיהיו יותר אנשים מהדרום.
עודד בסיוק: עדיין כנראה שלהפוך את הפיזור הטבעי של המדינה באופן הפוך זה כנראה לא ילך וכנראה שיהיה פה עדיין היקף מאוד גבוה של אנשים שהם מהמרכז וגם מהצפון.
עודד בסיוק: אני מקווה שנצליח לעשות את זה פחות מהר, אבל זה לא יתהפך מהקצה אל הקצה, ואנחנו רוצים את כולם.
עודד בסיוק: אבל אי אפשר יהיה להגיד שלא ניתן פתרון סביר לאלפי אנשים שמגיעים מהמרכז.
עודד בסיוק: זה פשוט לא יעבוד.
עודד בסיוק: המחיר באיכות יהיה גבוה, ואני מציע לא לקחת את זה לאזורים של המפונקים עם הכסף.
עודד בסיוק: כבר היום אנחנו בתחרות על האנשים האלה.
עודד בסיוק: האנשים האלה לא נשארים איתנו היום כי אנחנו משלמים להם סכומי עתק.
עודד בסיוק: אנחנו לא בתחרות עם ההייטק, אין לנו סיכוי.
עודד בסיוק: אנחנו מנסים לתת תנאים סבירים והוגנים ולתת תנאי שירות סבירים.
עודד בסיוק: ולהגיד היום לאנשים האלה, בואו סעו 3.5 או 4 שעות הלוך וחזור, נראה לי בעייתי.
עודד בסיוק: אמרתם על החיילים.
עודד בסיוק: אני מסכים, החיילים יבואו לאן שיגידו להם.
עודד בסיוק: גם להם צריך לתת פתרון סביר תחבורתי שזה לא יהיה בלתי סביר.