GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד בסיוק: בסוף היום צומת לקית לא בנויה לזה שייסעו לשם בהמונים.
עודד בסיוק: צריך לתת גם לזה פתרון.
עודד בסיוק: אבל אני מסכים, החיילים הסדירים יבואו.
עפר שלח: האם כחלק מהפתרון הזה חלק מהחיילים יעברו לשרת בתנאים של בסיס סגור ולא בתנאים של בסיס פתוח?
עפר שלח: הרי כל התנועה הזאת היא כשאתה בבסיס פתוח ואתה חוזר כל יום הביתה.
עודד בסיוק: אלפים מהחיילים של 8200, למשל, בקריה בנגב ישרתו בבסיס סגור.
עודד בסיוק: זה לא יהיה כולם, אבל זה יהיה יותר מהיום.
עודד בסיוק: אנחנו נערכים לזה.
עודד בסיוק: עדיין זה ייצור עומסים בראשון וחמישי, אבל זו לא ליבת העניין.
עודד בסיוק: זה גם חשוב, זו לא ליבת העניין.
עודד בסיוק: ליבת העניין זה אנשי הקבע, שאחרי החתימה הראשונה המחויבת שלהם יהיה פה מאבק להשאיר אותם, ואנחנו רוצים לשמור על האיכות ורוצים להיות בדרום.
עודד בסיוק: בעיני זה לא צריך ללכת בנפרד, זה אירוע שצריך ללכת ביחד, ובשביל זה צריך לתת את הפתרונות שבאופן עקרוני הממשלה סיכמה אותם.
עפר שלח: האם הפתרון, כמו שהוצג פה על ידי אנשי האוצר ותכף נשאל את משרד התחבורה, מקובל עליכם?
עפר שלח: האם הוא סגור מבחינתכם?
עפר שלח: כי כל הזמן אני שומע שצריך לסגור.
עפר שלח: האם הפתרון הזה שאומר יגיעו או לבאר שבע או ללהבים, ומשם תהיה תחבורה ART, שזה מונח ששמענו היום בפעם הראשונה, והבסיס העיקרי יהיה בלקית, האם זה דבר שאתם חותמים עליו?
עודד בסיוק: הפתרון התחבורתי של ה-ART הוא נושא שמדובר עליו בשבועות האחרונים.
עודד בסיוק: על פניו במספרים שיש הוא מאוד בעייתי והוא לא נותן מענה טוב.
עודד בסיוק: אבל הנושא הזה מטופל, ויש פה נציגה של משרד הביטחון, יונת, שתוכל להתייחס לזה.
עודד בסיוק: יש פה צוות בין-משרדי שעובד על זה, ואנחנו צריכים לבדוק את זה.
עודד בסיוק: על פניו יש בזה כמה מגבלות שיצטרכו להסתכל עליהם.
עודד בסיוק: אני לא יודע להגיד עכשיו אם כן או לא.
עודד בסיוק: יש פה צוות שצריך להשלים את העבודה.
עודד בסיוק: אני כן יודע להגיד שאנחנו מצפים שתהיה התעקשות שהפתרונות יהיו סבירים ועמדו בסטנדרט שכולנו מבינים שלוקח או לא לוקח.
עפר שלח: אז מה המשמעות מבחינת
עפר שלח: כם של הוראת שר הביטחון לפתוח את המכרזים?
יונת מרטון רזון: אני אשמח להגיב.
יונת מרטון רזון: אני ממשרד הביטחון.
עפר שלח: בבקשה, יונת.
יונת מרטון רזון: בוקר טוב.
יונת מרטון רזון: בהמשך לאמירה של שר הביטחון בנושא, אתמול כבר התקיימה ועדת המכרזים הראשונה.
יונת מרטון רזון: הנושא מטופל.
יונת מרטון רזון: יש שלוש ועדות שתתקיימנה בשבוע הקרוב, ובסופן תוכרז ההצעה הזוכה בקריית המודיעין.
יונת מרטון רזון: הנושא מתקדם, ואנחנו ממשיכים במתווה.
יונת מרטון רזון: אני חושבת שאין כאן ויכוח, ונאמרו הרבה מאוד דברים.
יונת מרטון רזון: אין ויכוח על אנשי הקבע, הם עושים עבודה מצוינת.
יונת מרטון רזון: הם עושים אותה היום מרביתם מהמרכז.
יונת מרטון רזון: אנחנו צריכים לדאוג שהאנשים הטובים האלה, שעושים עבודת קודש, יגיעו איתנו לדרום.
יונת מרטון רזון: אני חושבת שזאת הייתה המטרה כשיצאנו לדרך לפני שנים רבות כשדובר על מעבר צה"ל לנגב.
יונת מרטון רזון: לכן אני חושבת שלנו כממשלה יש כאן עבודה שצריך להשלים אותה.
יונת מרטון רזון: להגיב על העניין של החינוך, היום קצינים בצה"ל מדריכים ומלמדים בתוכניות מצוינות בבתי הספר.
יונת מרטון רזון: יש לנו היום 2,000 ילדים מהנגב שלומדים את המקצועות של הסייבר, לומדים את המקצועות של התקשוב במטרה להגדיל את המאתר מהנגב ליחידות הללו.
יונת מרטון רזון: זה משהו שאנחנו עושים כבר כמה שנים, הצבא והמשרד, ורואים כבר את התוצאות בשטח.
יונת מרטון רזון: היום יש הרבה יותר עתודאים מהדרום, יש אוכלוסייה מצוינת שמתחילה יותר ויותר להשתלב.
יונת מרטון רזון: אבל אני מתחברת למה שנאמר על ידי צה"ל, בסופו של דבר לעד נצטרך כנראה לשנע אנשים ממרכז הארץ, ופה צריך מענה.
יונת מרטון רזון: כמו שאמרת, יו"ר הוועדה, צריך לראות את זה מהרגע שאותו קצין, אותו משרת יוצא מהבית, והדרך שלו לדרום צריכה להיות מהירה, זמינה, פשוטה.
יונת מרטון רזון: אנחנו מדברים על פיתוח מטרופולין באר שבע, להפוך למרכז חדש בישראל.
יונת מרטון רזון: זה לא קשור רק לאנשי הקבע, זה גם קשור לחברות ההייטק שיושבות כאן בפארק.
יונת מרטון רזון: אני יושבת עכשיו בבאר שבע.
יונת מרטון רזון: צריך לדאוג להם לדרך קלה ונוחה.
יונת מרטון רזון: אני שמחה שבשבועות האחרונים סוגיית התחבורה עברה לשיח על רכבת ולא שיח על אוטובוסים.
יונת מרטון רזון: אנחנו עושים עכשיו עבודה מול התחבורה ומול האוצר.
יונת מרטון רזון: אבל נשארה לנו עדיין עבודה לעשות.
יונת מרטון רזון: גם אנחנו את ה-ART שמענו בשבוע וחצי האחרונים.
יונת מרטון רזון: אנחנו לומדים את זה.
יונת מרטון רזון: אני מקווה שבשילוב עם רכבת מהירה, שתיסע 40 דקות לבאר שבע, זה לא מסובך, ואז אפשר לרדת מהרכבת ואולי לעלות על ה-ART הזה – אנחנו בודקים את זה.
יונת מרטון רזון: אבל שני הדברים צריכים להיעשות בד בבד.
יונת מרטון רזון: אנחנו מתקדמים עם המכרז אבל סוגרים את סוגיית המשא"ן וסוגרים את סוגיית התחבורה אחד עם השני.
עפר שלח: אבל איכשהו אני לא רואה את הווקטורים נוסעים ביחד.
עפר שלח: כי אם פותחים מכרז ואחר כך מוכרז זוכה, אז על פניו זו הכרעה איפה נמצאת קריית המודיעין, וכל השאר יסתדר לפי זה.
עפר שלח: צה"ל מציג מצב שבו מבחינתו הסוגיה התחבורתית והמשא"נית היא עדיין תנאי לעצם העובדה שהדבר הזה הולך לקרות.
עפר שלח: אתם משרד הביטחון, אתם הבוס של צה"ל לצורך העניין, אז אני מנסה להבין איפה אתם עומדים.
יונת מרטון רזון: אנחנו כרגע מתקדמים עם ההליך המכרזי.
יונת מרטון רזון: זה אומר הכול.
יונת מרטון רזון: זאת אומרת, אתמול התכנסה ועדת המכרזים של קריית המודיעין ואישרה את התהליך.
יונת מרטון רזון: יש פה תהליך של אישור הניקוד האיכותי, הניקוד של המחיר.
יונת מרטון רזון: אנחנו בתוך התהליך הזה, והתהליך הזה קורה בלקית.
יונת מרטון רזון: הסוגיה של הטיפול בתחבורה והסוגיה של הטיפול במשא"ן צריכה להיעשות בכל מקרה.
יונת מרטון רזון: כי אם לא נטפל בה, אנחנו נהיה מול שוקת שבורה, תרתי משמע.
יונת מרטון רזון: אין ברירה אלא לטפל בסוגיות האלה.
יונת מרטון רזון: אם אנחנו לא נטפל בהן, אנשים לא יעברו.
יונת מרטון רזון: בסופו של דבר גם אם אתה אדם ערכי מאוד וחשוב לך, והעבודה שלך בשירות היא מאוד מאוד משמעותית עבורך, אם ביום-יום כמשפחה אתה לא יכול לתפקד, כי יוצא אוטובוס בשעה 07:10 ולא משנה מה יקרה, אתה צריך לעלות עליו, כי זו הדרך היחידה שלך להגיע לנגב.
יונת מרטון רזון: זה לא יקרה, אם נרצה או לא נרצה.
יונת מרטון רזון: זה לא עניין של החלטה שלנו.
יונת מרטון רזון: לכן יש לנו החודש-חודשיים הקרובים לסגור את הסוגיה הזאת ולטפל בה.
יונת מרטון רזון: אין ספק שהפתרון הוא רכבת.
יונת מרטון רזון: בסוף לעלות מאות אוטובוסים זה לא טוב למרכז הארץ, זה לא טוב לכביש 6 בדרך, וזה בוודאי לא טוב לתושבי הנגב שלא יוכלו לנוע בכבישים.
יונת מרטון רזון: אנחנו צריכים פתרון רכבתי, מהיר, פשוט, כמו שקורה במדינות אחרות.
יונת מרטון רזון: אני חושבת שהיום משרד התחבורה ומשרד האוצר חושבים איתנו ביחד על הדבר הזה.
יונת מרטון רזון: הפתרונות שהועלו הם מאוד ראשוניים.
יונת מרטון רזון: אנחנו עדיין לומדים אותם ביחד.
יונת מרטון רזון: אני מניחה שנצטרך לעשות עבודה מהירה, ובעוד חודש לראות איך אנחנו סוגרים את הסוגיה הזאת.
יונת מרטון רזון: אבל בכל מקרה אנחנו עם המכרז בלקית מתקדמים.
עפר שלח: תודה בשלב הזה.
עפר שלח: משרד התחבורה, בוקר טוב.
עפר שלח: תגיד לנו אתה איך אני, איש הקבע הצעיר, מגיע מאזור המרכז לעבודתי בצומת לקית כל יום וחוזר, כל יום או פעם בשבוע.
אריאל פיפרנו: בשמחה.
אריאל פיפרנו: אני מאגף התכנון של משרד התחבורה.
אריאל פיפרנו: כיוון שיש בעיה עם להעלות מצגת, לצערי אדבר בעל פה ואקווה שאהיה מספיק ברור.
אריאל פיפרנו: יש לנו כאן שלוש רמות של תכנון תחבורתי: מקומי, מרחבי, כלומר מטרופוליני, וברמה הלאומית.
אריאל פיפרנו: ברמה המקומית של באר שבע, משרד התחבורה שוקד כרגע על הכנה של תוכנית אב לתחבורה לבאר שבע.
אריאל פיפרנו: שרת התחבורה הייתה בבאר שבע בשבוע שעבר והכריזה על ההתנעה של התוכנית.
אריאל פיפרנו: התוכנית הזאת תבוצע על ידי חברת נתיבי איילון והיא צפויה להיות מושלמת עד שנת 2023.
אריאל פיפרנו: כבר עכשיו יש דברים שמובנים לנו מתוך התוכנית הזאת, למרות שהיא עדיין בתהליכי תכנון.
אריאל פיפרנו: בצירים הראשיים של באר שבע, כמו למשל שדרות בן-גוריון, יפעלו מערכות תחבורה עתירות נוסעים.
אריאל פיפרנו: מערכת תחבורה עתירת נוסעים בראשי תיבות זה מתע"ן.
אריאל פיפרנו: כמו שקורה בכל עיר אחרת בארץ, כמו רחוב יפו בירושלים.
אריאל פיפרנו: המשמעות היא בעצם נתיב ייעודי לתחבורה ציבורית, או נתיב תוספתי מעבר לנתיבים של הרכב הפרטי.
אריאל פיפרנו: בין אם מדובר באוטובוס מסוג BRT שהוא רב קיבולת, בין אם זו רכבת קלה או פתרון ביניים כמו ה-ART שהוזכר, שזה בעצם שם כללי למשפחה שלמה של רכבות קלות על גלגלים שיכולות לנסוע מרחקים מטרופוליניים.
אריאל פיפרנו: הציר המרכזי בתוך באר שבע מחבר את בית החולים, את האוניברסיטה, את התחנה המרכזית וכו', וזה מביא אותנו לרמה המרחבית יותר.
אריאל פיפרנו: כי הציר הזה בעצם יכול לחבר אותנו בהמשך לעומר, למיתר, ללהבים, לאורך כביש 60 וצירים בין-עירוניים במרחב.
אריאל פיפרנו: אם יצאנו מנקודת הנחה שבתוך שדרות בן-גוריון יש לנו ציר של מתע"ן, החשיבה היא למשוך אותו מזרחה ולחבר איתו ליישובים שבמרחב.
אריאל פיפרנו: ברור שאחד ממוקדי המשיכה העיקריים באזור זה בסיס המודיעין בליקית.
אריאל פיפרנו: זה שהוא חלק מרצף שמהווה פיתוח לכל מרחב הנגב ולבאר שבע עצמה.
אריאל פיפרנו: מעבר לזה, ברמה הלאומית חשוב להדגיש שאנחנו כבר נמצאים בביצוע של פרויקטים לאומיים שמחברים את הצפון, המרכז והדרום, כמו למשל הכפלת מסילת החוף, מסילה בכביש 431, מסילה באיילון, המסילה המזרחית שמקבילה לכביש 6 והכפלת מסילת באר שבע.
אריאל פיפרנו: אלה כולם פרויקטים שיאפשרו כבר בשנת 2025 הגעה מתל אביב לבאר שבע בתוך 50 דקות, ובשנת 2035 ב-41 דקות.
אריאל פיפרנו: אלה כל הפרויקטים שכאמור נמצאים או בשלבי תכנון מתקדמים או כבר בביצוע.
אריאל פיפרנו: משרד האוצר מכיר את הפרטים האלה היטב.
אריאל פיפרנו: זו העבודה השוטפת שלנו.
אריאל פיפרנו: והם לא קשורים רק לצבא.
אריאל פיפרנו: הצבא הוא כמובן לקוח מרכזי וחשוב, אבל בסוף הוא רק לקוח אחד מכל תושבי מדינת ישראל, וכך אנחנו מאפשרים זרימה מהירה של נוסעים, גם סדירניקים ואנשי קבע, במהירות מהמרכז והצפון אל הדרום, באופן נוח ומהיר, ומבאר שבע אל הבסיס כחלק מאותו פתרון מטרופוליני.
אריאל פיפרנו: אסכם ואומר, שהיעד שלנו כמשרד התחבורה הוא להגיע בסופו של דבר לזמן הגעה ממוצע מכל רחבי הארץ של 70 דקות.
אריאל פיפרנו: כשאני אומר ממוצע אני מתכוון מחייל שגר בעומר וחייל שגר בנהריה.
אריאל פיפרנו: אם עיקר הנוסעים שלנו הם מאזור המרכז, גוש דן וירושלים, אנחנו מדברים פה על איפשהו באמצע סביב ה-70 דקות ומעלה אל הבסיס.
עפר שלח: וכל הפרויקטים האלה שאמרת, ספציפית אני מניח שמה שרלוונטי פה זה הכפלת המסילה לבאר שבע ומסילה רביעית באיילון, מקובלים על האוצר ומבחינת
עפר שלח: כם הם לתכנון ולביצוע?
אריאל פיפרנו: הכפלת המסילה באיילון כבר נמצאת בביצוע, והכפלת המסילה בבאר שבע היא פרויקט שנמצא בשלבים מתקדמים תכנוניים.
אריאל פיפרנו: הוא החלק האחרון של הפאזל, הוא יושלם רק ב-2035, אבל הוא יחבר אותנו בין נתב"ג לבאר שבע.
אריאל פיפרנו: הוא יקצר, אבל זה לא החלק העיקרי.
אריאל פיפרנו: כבר עכשיו אפשר לעלות על רכבת בהגנה ולהיות בבאר שבע בתוך 65 דקות, כיוון שאתה חייב לעצור בכל התחנות הפרבריות בדרך, במזכרת בתיה ובקריית מלאכי ובכל התחנות האלה.
אריאל פיפרנו: ההכפלה תאפשר מסילה שתיסע מתל אביב לנתב"ג לקריית גת לבאר שבע בתוך 41 דקות.
עפר שלח: האם התשתית הקיימת מאפשרת למשל בימי ראשון וחמישי להוסיף רכבות ייעודיות שייסעו מתל אביב לבאר שבע, ואם יוצאת רכבת כל שעה, אז כל חצי שעה תצא בשעות הבוקר או בשעות הערב, בשעות שהן שעות עומס, רכבת ייעודית שתיקח חיילים ותיסע ישר?
עפר שלח: או שאני אומר משהו מתוך בורות על איך עובדות רכבות?
אריאל פיפרנו: כן ולא.
אריאל פיפרנו: היום, כאמור, יש אחת לשעה בשעות העומס רכבת שעושה את הדרך הזאת מההגנה לבאר שבע ב-65 דקות.
אריאל פיפרנו: בכל מקרה מדובר על פרק זמן לא ארוך במיוחד.
אריאל פיפרנו: הבעיה היא שהיא עוצרת בכל אחת מהתחנות בדרך.
אריאל פיפרנו: גם אם תגדיר רכבת מהירה, בסופו של דבר היא עדיין צריכה להמתין לה בכל אחת מתחנות הביניים האלה.
אריאל פיפרנו: כיוון שהמסילה היא רק נתיב אחד.
אריאל פיפרנו: זה כמו שאתה נוסע אחרי אוטובוס, שבסוף אתה צריך לעצור איתו בכל התחנות, אתה לא יכול לעקוף אותו.
עפר שלח: זה לא יוכל לקרות עד שתהיה הכפלה של המסילה.
אריאל פיפרנו: נכון.
אלעזר שטרן: זה ב-2035?
אריאל פיפרנו: 2025 שלב ראשון ב-50 דקות, 2035 שלב סופי 41 דקות.
עפר שלח: עיריית באר שבע, ורד גושן, מנהלת היחידה לתכנון אסטרטגי, בוקר טוב.
עפר שלח: הנושא הזה של מעבר צה"ל לנגב הוא כמובן רלוונטי מאוד לכם, כולל קריית התקשוב שאמורה להיות ממש מחוברת למרכז הסייבר בבאר שבע.
עפר שלח: גם במבט שאנחנו מסתכלים על מה שקרה עד עכשיו, כתוצאה מזה שפארק הסייבר נפתח ואלמנטים מסוימים צה"ליים כבר נמצאו, וגם קדימה, האם עד עכשיו זה הניב את הפירות המקווים מבחינתכם?
עפר שלח: מה אתם עושים בשביל שזה יהיה יותר אטרקטיבי בסוף לאיש קבע כזה פשוט להחליט לעבור לגור בבאר שבע?
ורד גושן: קודם כל, מבחינת מה אנחנו עושים ומה עשינו עד היום, חשוב להדגיש שכאשר אנחנו מדברים על פתרונות לאנשי קבע, הדיון פה באמת עסק הרבה בנושא של מעטפת המשא"ן, הפתרונות התחברותיים.
ורד גושן: אני רוצה להדגיש שהנושא של פתרונות תחבורתיים רלוונטי למעבר צה"ל, אבל לא רק.
ורד גושן: אם אנחנו מדברים על לחבר בין שני מטרופולינים, בין תל אביב לבאר שבע, כדי לייצר עיר מטרופולינית חזקה ואטרקטיבית, שאגב זה חלק מסל הפתרונות לאנשי הקבע, זאת אומרת ככל שבאר שבע והיישובים בסביבה יהיו יותר אטרקטיביים ויהיו יותר רלוונטיים, זה חלק מסל הדברים שאנחנו יכולים להציע לאנשי הקבע כך שהם ירצו לעבור גם לגור בנגב.
ורד גושן: היה פה שיח על הרכבת.
ורד גושן: אנחנו מדברים על רכבת מהירה לבאר שבע ב-40 דקות.
ורד גושן: מדברים פה על 2035.
ורד גושן: רכבת היא מנוע מטורף לפיתוח כלכלי.
ורד גושן: ב-2035 רכבת מהירה בין תל אביב לבאר שבע, גם לא בדיון סביב מעבר צה"ל, אני חושבת שזה צריך להיות נקודה חשובה שצריך להאיץ אותה.
ורד גושן: אני רוצה להציף ולהגיד שב-2013 עברה החלטת ממשלה מאוד חשובה, 546, שהסתכלה גם על המעטפת האזרחית ועל התשתיות האזרחיות שצריך לשפר בשישה יישובי מטרה, ביניהם באר שבע.
ורד גושן: התוקף של ההחלטה הזאת הסתיים.
ורד גושן: נעשתה גם עבודה ביחד עם מנהלת מעבר צה"ל להסתכל על היישום שלה.
ורד גושן: בסיפא של ההחלטה נאמר חד משמעית שלאחר חמש השנים האלה צריך לבחון מחדש את ההארכה ואת ההמשך של ההחלטה הזאת.
ורד גושן: זה נתקע, זה לא התקדם, ואני שמה את זה פה גם לפתחה של הוועדה.
ורד גושן: כי אי אפשר לדבר רק על מעטפת משא"ן ופתרונות תחבורה, שהם חשובים ואנחנו בעדם, מבלי להסתכל על התשתיות האזרחיות שצריך לשפר בבאר שבע ובסביבה שלה.
עפר שלח: את אומרת שזה תקוע.
עפר שלח: במה זה תקוע?
ורד גושן: היה צוות בין-משרדי שעבד בזמנו גם על ההחלטה עצמה ואחר כך גם על היישום שלה.
ורד גושן: היו שלבים אחר כך בבקרה ובמעקב של היישום.
ורד גושן: מעבר לזה לא נעשתה איזושהי עבודה בין-משרדית להמשיך את ההחלטה הזאת.
ורד גושן: זה מאוד יושב בסוף על שיתוף הפעולה בין המשרדים.
ורד גושן: בזמנו זה היה משרד ראש הממשלה, שלקח את זה בצורה מאוד משמעותית, יחד עם משרד נגב גליל, יחד עם מנהלת מעבר צה"ל ומשרד הביטחון, ואני חושבת שבשלה העת, במיוחד לאור ההחלטה האחרונה של קהילת המודיעין, להקים חזרה את הצוות הזה ולהניח החלטה נוספת.
עפר שלח: אני רוצה לשאול את אנשי האוצר שנמצאים כאן, האם מבחינת
עפר שלח: כם המימון של כל הפרויקט הגדול מאוד הזה, שכמו שנאמר הוא לא יהיה מתקציב הביטחון אבל זה הרי בסוף עניין חשבונאי מהקופה הציבורית, תלוי בצורה כלשהי בבינוי המחנות עצמם, בהכנסות שיהיו מרמ"י?
עפר שלח: זאת אומרת, האם יש פה דברים שצריכים להשתלב זה בזה כדי שיהיה מימון כדי לבצע את הפרויקט?
אמיר רשף: בכל פרויקטי פינוי, המימון הוא תמיד מקדים לפינוי.
אמיר רשף: גם בפינויים שעשינו שכבר קרו בצריפין ובמקומות אחרים, אתה קודם מפנה, מממן את עלות ההקמה של המתקן הקולט, וההכנסות יגיעו אחר כך לרמ"י.
אמיר רשף: זה לא משהו שמתנה.
אמיר רשף: אתה לא יכול להגיד: קודם נשווק את הקרקע ואז נפנה את המחנה הקולט.
עפר שלח: זה כן צריך להיות באינטרוול נורמלי.
אמיר רשף: ובעת קבלת ההחלטה גם מסתכלים שיש פוטנציאל לקדם בקרקע הזאת תכנון סטטוטורי כזה או אחר.
עפר שלח: האם נעשה והאם נעשים המהלכים הבירוקרטיים שיאפשרו את זה שברגע שבו יפונו המחנות האלה אפשר יהיה להתחיל את התהליך?
עפר שלח: כי אנחנו רואים במקומות כמו תע"ש וכן הלאה שכל העסק הזה כרוך בעבודה מאוד גדולה.
אמיר רשף: בגלילות מקדמים סטטוטוריקה, ובכל המקומות שמתפנים מחנות רשות מקרקעי ישראל רצה עם ההיבטים הסטטוטוריים כדי שיתאפשר שיווק הקרקע בהקדם לכשיתפנה המחנה.
אמיר רשף: הדברים האלה קורים.
עפר שלח: נציגי צה"ל, לוח הזמנים שבו מדובר הוא לא רק הפיסיקה של העניין, הוא אמור להתחבר – ואתה רח"ט תכנון – גם עם מהלכים שצה"ל מדבר עליהם בתחום כוח האדם, שנוגעים ממודל השירות, דיפרנציאלות של השירות.
עפר שלח: בדיון קודם עלו פה נושאי שכר דיפרנציאליים אולי לאוכלוסייה הזאת שעליה אתה מדבר.
עפר שלח: איך התכנון של כל המהלך הזה מתקדם ומשתלב מבחינת
עפר שלח: כם כדי שבאמת לא תהיה איזו חוליה חדשה שתתקע אותנו כשדברים אחרים יתחילו להתקדם?
עודד בסיוק: אנחנו כרגע עובדים לפי הסיכומים שסוכמו עם משרד האוצר בהסכם כחלון-יעלון.
עודד בסיוק: אנחנו מסתכלים רגע קדימה לקראת השנה-שנתיים הקרובות, מתוך הבנה שיצטרכו לעשות פה יכולת של סיכומים חדשים ולראות איך זה הולך קדימה.
עודד בסיוק: ספציפית בהיבט קיצור השירות, העמדה של צה"ל היא שצריך להיות דיון בממשלה של הפקת לקחים מקיצור השירות שכבר קרה.
עודד בסיוק: יש לנו עמדה ברורה שלה
עודד בסיוק: בנתנו בעת הזאת קיצור השירות של 30 החודשים שנכנס לתוקפו, ואנחנו כמובן מכבדים את החוק ונוהגים על פיו, הוא מאוד בעייתי.
עודד בסיוק: אני חושב שזה נושא לדיון אחר.
עפר שלח: לא התכוונתי דווקא לזה.
עודד בסיוק: אני מבין, אני אענה על הכול.
עודד בסיוק: קידום של מודלים של שירות דיפרציאליים כאלה ואחרים, בדקה הזאת זה לא על הפרק.
עודד בסיוק: זה לא נושא שאנחנו עוסקים בו כרגע.
עודד בסיוק: אנחנו דבקים לגבי מערכת הסיכומים וההבנות שיש כרגע, ככל שהיא מלאה וככל שהיא לא מלאה.
עודד בסיוק: אני חושב שבשנה-שנתיים הקרובות אלה נושאים שיכול להיות שנידרש אליהם.
עודד בסיוק: יש לנו עמדות די ברורות איך אנחנו רואים את זה, אבל זה נושא מורכב.
עודד בסיוק: אני לא מחדש לך לדעתי שום דבר.
עפר שלח: חברי הכנסת, מישהו רוצה לשאול או לומר?
עפר שלח: שלמה, בבקשה.
שלמה קרעי: כתושב הנגב, כנציג הנגב בכלל בליכוד וכיושב-ראש שדולת הנגב, אנחנו כמובן כולנו מברכים על המעבר ועל הדיון הזה שמתקיים, שאני מקווה שהוא באמת יאיץ את התהליך ויגרום לגורמי המקצוע להבין שאנחנו יושבים להם על הראש עד שהדבר הזה יקרה ולא מוכנים לוותר.
שלמה קרעי: בעיקר האמירה היא שצריך לדאוג לאותם אלו שמגיעים מהמרכז לפתרונות, לפתרונות דיור, להטבות נוספות.
שלמה קרעי: אני יכול לומר לך שבנגב יש צעירים מוכשרים, הייטקיסטים גם, שהולכים ועובדים היום במרכז בחברות הייטק.
עפר שלח: אגב, זה גם עובד הפוך.
עפר שלח: מהרגע שפתחו את פארק הסייבר בבאר שבע, אני יכול להגיד לך שבת זוגי עבדה שלוש שנים בבאר שבע, והייתה נוסעת מהמרכז לבאר שבע.
עפר שלח: אגב, לדעתי רוב הזמן היה לצאת מהמרכז.
שלמה קרעי: זה לפעמים פחות זמן מאשר להגיע מנקודה לנקודה בתוך המרכז.
שלמה קרעי: לכן אני לא חושב שזה מה שצריך להדאיג.
שלמה קרעי: אני נותן דוגמה בפרפרזה בעניין הבנקים.
שלמה קרעי: אמרו שאם יגבילו את שכר הבכירים בבנקים, אז לא יהיה מי שירצה להיות מנכ"לי בנקים, והיום אין לנו בנק בלי מנכ"ל.
שלמה קרעי: כולם הסתדרו.
שלמה קרעי: אני בטוח שאם יש כאלה שמאוד קשה להם ומאוד בעייתי בעיניהם בנסיעה של 65 דקות להגיע לנגב, אפשר למצוא צעירים מוכשרים לא פחות בנגב, שיכולים לאייש את התפקידים האלה כאנשי קבע ולחזור לשירות במקרים כאלה.
שלמה קרעי: לא חושב שזה צריך לעכב יותר מדי את המעבר, גם של הטכנולוגיה וגם של אמ"ן.
שלמה קרעי: והכי חשוב זה להשקיע בחינוך.
שלמה קרעי: שמעתי שיש כבר השקעה כזאת בחינוך, ולהגביר את ההשקעה הזאת.
שלמה קרעי: כי אם באמת הבסיסים האלה יושבים בנגב, שיהיו כמה שיותר אחוז גבוה מתוך תושבי הנגב, וזה באמת משהו שאנחנו רוצים לפתח בו את הנגב.
שלמה קרעי: לא רק להביא מבחוץ, לא רק ייבוא, אלא פיתוח של הנגב מתוכו.
שלמה קרעי: כמו שאמרו חכמינו, הרוצה להחכים ידרים.
שלמה קרעי: אני בטוח שיש מספיק חכמים אצלנו בנגב.
עפר שלח: אלעזר – או שהוא לא רוצה להחכים או שיש לו ויכוח איתך.
עפר שלח: חבר הכנסת שטרן.
אלעזר שטרן: אין פה מחלוקות.
עפר שלח: אני שומע שיש.
עפר שלח: אני לא יודע להגיד מחלוקות, יש דברים שהם לא סגורים כבר הרבה מאוד שנים.
אלעזר שטרן: אין דיון לגבי הפוטנציאל של הנוער בנגב למלא הרבה מאוד תקנים.
אלעזר שטרן: אין דיון לגבי זה שהפרויקט הזה צריך להיות פרויקט משותף של משרד החינוך, של משרד הביטחון, יודעים לעשות פרויקטים כאלה יחד.
אלעזר שטרן: הזכירו פה את "עתידים" ויש עוד דוגמאות לדבר הזה.
אלעזר שטרן: יחד עם זאת, אתה שאלת, עופר, על האינטרוול של מתי פוגש כסף כתוצאה מהמכירות של 8200 או של כל מרכז המודיעין שיש בצומת גלילות לטובת 19 המיליארד שהובטחו כתקציב אקסוגני עם הפתרונות.
אלעזר שטרן: הדחיפה הזאת של הצבא, שאני חושב שצריך לדחוף את הצבא ללכת לשם, אולי יותר ממה שהוא דוחף את עצמו, לצד זה כסוג שיכול לתת איזשהו פטור למדינה מלמלא את החלק שלה, אני חושב שהדוגמה הזאת של התחבורה היא דוגמה קריטית.
אלעזר שטרן: אני חושב שלהגיד שצה"ל יסתדר עם האוכלוסייה של הנגב, כמעט עד כדי ויתור על האוכלוסייה של המרכז, היא אמירה לא נכונה.
עפר שלח: אתה לוקח את זה גם לקצה.
אלעזר שטרן: אני לא לוקח את זה לקצה.
אלעזר שטרן: יש מי שאמר את זה, גם בדיון הזה.
אלעזר שטרן: לא אמרתי שאתה אמרת את זה.
אלעזר שטרן: אני אומר שאתה לא יכול לשים את כל הביצים בסל הזה כשיש פה גם מידה מסוימת של הימור.
אלעזר שטרן: השאלה מה גודל ההימור שאנחנו יכולים לקחת.
אלעזר שטרן: בשורה תחתונה, אני חושב שצריך לפתוח את המכרז הזה כמה שיותר מהר.
אלעזר שטרן: זה סוג של אמירה של הצבא, ובדרך יהיו מספיק נקודות עצירה כדי לוודא שגם המדינה שמה את חלקה.
עפר שלח: טוב שאתה אומר 18 שנה אחרי החלטת הממשלה שיהיו מספיק נקודות עצירה.
עפר שלח: כבר עצרנו מספיק.
אלעזר שטרן: אבל לא נפתח מכרז, זה מה שאני אומר.
אמיר רשף: אני רוצה להגיד בהקשר של כוח האדם, הסוגיה הזאת עלתה פה כמה פעמים.
אמיר רשף: לצעיר ישראלי, ויסלח לי חבר הכנסת שטרן שאני כן רגע מדבר על זה במונחי כסף, להגיע ל-8200 זה הדבר שנותן את התשואה הכי גבוהה שיש מבחינת ההתפתחות שלו בקריירה.
אמיר רשף: ולכן האתגר בעולם כוח האדם זה דור המעבר, זה הדור שהיום משרת בגלילות ומחר, כאשר המחנה יעבור, יצטרך לעבור.
אמיר רשף: לכן כל השיח על הפתרון התחבורתי, צריך לתת לו מענה ואנחנו נותנים לו מענה ואנחנו יושבים ומדברים על זה.
אמיר רשף: אבל בסוף, בראייה של 15-10 שנים קדימה, זה כבר יהיה פחות רלוונטי, כי המציאות תהיה שהמחנה ישב בנגב, וכאשר המתגייס הצעיר בן ה-18 יתגייס הוא ידע שהוא הולך לשרת בנגב.
אלעזר שטרן: אבל בגיל 22 הוא יגמור את השירות שלו, ואז תרצה להשאיר אותו בקבע.
אמיר רשף: אבל מרבית אנשי הקבע של 8200 הם צעירים, הם בתחילת שנות הקבע שלהם.
אמיר רשף: זה לא שכל 8200 זה אנשי קבע בגיל 40.
אמיר רשף: הצבא יכול לתת את הנתונים המדויקים.
אמיר רשף: לכן בראייה של הפרט ובראייה רחבה של המדינה, הדבר הזה הוא הגיוני והוא יחזיק לאורך זמן.
עפר שלח: אני רוצה להמשיך את הדברים שלך ולהגיד גם באוזני נציגי צה"ל.
עפר שלח: אני חושב שיש פה שיח לא בריא, לפחות כפי שהוא משתקף בתקשורת, גם מצד צמרת הצבא אל מול המשרתים.
עפר שלח: כשאתם עושים סקרים אצל המשרתים, והם גם קוראים בתקשורת שהם עצמם לא מרוצים, וחלק מהם יעזבו בגלל המעבר לנגב וכן הלאה, וכשאתם נותנים ביטוי לחששות האלה, אתם מעודדים אצלם את השיח הפנימי שהוא מתנגד למהלך.
עפר שלח: זה סוג של נבואה שמגשימה את עצמה.
עפר שלח: ברור לחלוטין שלא יהיה שום מחסור באנשים צעירים שירצו לשרת ב-8200.
עפר שלח: זה גם שירות משמעותי, לא רק בגלל הכסף.
עפר שלח: אתם שמים היום את הדגש, ובצדק, על התרומה של הטכנולוגיה ליכולות המבצעיות של צה"ל.
עפר שלח: אני לא מניח שברמת השרון, ששם מתקיימים קורסים בסייבר, שילדים לוקחים מגיל העשרה שלהם בשביל לשרת ב-8200, זה לא בגלל שהמחנה הוא בגלילות והוא קרוב אליהם הביתה.
עפר שלח: הדבר הזה, גם להם וגם לאנשי הקבע העתידיים – אני חושב שהשיח שלכם צריך לעבור למקום שאומר: אנחנו עוברים לנגב, נקודה.
עפר שלח: אנחנו עוברים לנגב ב-2025, 2027, נקודה.
עפר שלח: אנחנו נדאג שכל הפתרונות הכי טובים יכולים להיות.
עפר שלח: חלק מהפתרונות האלה יהיו גם פתרונות שיעשו את החיים לא יותר קלים, כי יותר טוב להיות בסיס פתוח מאשר בסיס סגור.
עפר שלח: אבל כל חייל בצה"ל כשהוא הולך לבסיס סגור הוא הולך לשם.
עפר שלח: והם צריכים לחזק את המקום שאתם בטוח עוסקים בו, של משמעות השירות, כמו שזה לגולני ולא רק ל-8200.
עפר שלח: כל הרוח שעולה, לפחות תקשורתית, מחלק מההתבטאויות של בכירים בצה"ל, בעיני לא תורמת להצלחת המהלך הזה.
עודד בסיוק: אני אומר לך ב"זום" פנים אל פנים, צה"ל יורד לנגב ואמ"ן יורד לנגב, אבל יש פה סיכון ואי אפשר להתעלם מהסיכון.
עודד בסיוק: וגם אם נעצום עיניים ונקבור את הראש בחול ונגיד שאלה אנשי קבע צעירים וזה כן יהיה וזה לא יהיה, הסיכון הזה קיים והסיכון הזה הוא גדול, כי זה גוף מרכזי שכל הביטחון של המדינה יושב עליו.
עודד בסיוק: יהיו אנשים מהנגב, ואנחנו מעודדים את זה.
עודד בסיוק: אני חושב שיש מעט מתחרים למה שהצבא עושה בתחום הזה.
עודד בסיוק: חלק גם מהכספים שלנו, שאין לנו הרבה כאלה היום.
עודד בסיוק: יש פה אירוע מורכב, יש פה סיכון.
עודד בסיוק: כל מה שאנחנו מבקשים זה לרדת לנגב, אבל לכבד את התנאים ואת היכולת ואת המעטפת, שהם אגב סוכמו בהחלטות ממשלה ברמה כללית, ויש בזה שיח עכשיו.
עודד בסיוק: ואם זה לא יהיה, אז המהלך הזה יהיה לא טוב ונשב פה בעוד 15 שנה ונבדוק האם מה שאמר נציג האוצר, חברי אמיר רשף, יצא נכון או לא נכון.
עודד בסיוק: האם באמת זו רק דור מעבר והכול יסתדר, או שזה דור מעבר והכול לא יסתדר, רק שזה יהיה מאוחר מדי.
עודד בסיוק: וכבר היום את הצעירים אין בעיה להשאיר ואנשים מקבלים זכות גדולה להיות ב-8200 ולהיות גם בגולני ולהיות גם בחטיבה 7.
עודד בסיוק: אין בעיה.
עודד בסיוק: אבל היום כשהאנשים האלה מסיימים שנה, שנתיים ושלוש בקבע ראשוני, ואנחנו רוצים שימשיכו הלאה, כבר היום ברמת השרון יש בעיה.
עודד בסיוק: כשיהיה בדרום, יכול להיות שתהיה בעיה יותר גדולה.
עודד בסיוק: אנחנו לא מבקשים לא לרדת לדרום, אנחנו מבקשים לרדת, אבל אנחנו מבקשים לקבל את זה בתנאים הנכונים, במעטפת הנכונה, כדי שלא תהיה פה שוקת שבורה.
עפר שלח: הדברים ברורים.
עפר שלח: ראש עיריית דימונה איתנו?
עפר שלח: נציגי האוצר, מבחינת
עפר שלח: כם פתיחת המכרז הזאת, שכמובן מתחילה לקבוע לו"ז לסיומו, להכרזת זוכה, אני מניח שהכרזת זוכה קשורה גם בהתחייבויות תקציביות מבחינתכם.
עפר שלח: בסוף אדם השקיע במכרז, ואם הוא זוכה בו הוא גם צריך שהמכרז הזה יצא לפועל.
עפר שלח: כל הדברים האלה מגובים תקציבית?
אמיר רשף: כן, כל הדברים האלה מגובים תקציבית.
אמיר רשף: זה ועדת מכרזים של משרד הביטחון, והוא עומד בראשה.
אמיר רשף: כמובן שהוא לא היה מתקדם אם זה לא היה מגובה תקציבית.
אמיר רשף: מעבר לכך לפתרון התחבורתי יינתן בעתיד מענה תקציבי, ברגע שנדע את הסכומים.
אמיר רשף: ויש הסוגיה שלא דיברנו עליה, של מעטפת המשא"ן, שגם עליה יש סכום שכבר נסגר ועכשיו צריך לבנות מלמטה למעלה.
עפר שלח: כמה הסכום הזה?
אמיר רשף: 1.3 מיליארד שקל, וזה נסגר בסיכום כחלון-יעלון.
עפר שלח: הוא, אני מניח, אל מול כמות מסוימת של אנשים שאמורים לעבור לנגב.
עפר שלח: כחלון-יעלון נחתם ב-2015.
עפר שלח: בחמש השנים שעברו מאז ראיתם התקדמות שהיא בכלל דומה?
אמיר רשף: היו דיונים עד אוקטובר 2018 בין האוצר לביטחון.
אמיר רשף: בשלב מסוים הדיונים האלה הופסקו.