GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר דהן: אני פשוט לא יודע את המספרים המדויקים של הפעימה השנייה.
עפר שלח: אני מבקש את התשובה ממנו.
עפר שלח: אני מנסה להבין אם אכן העובדה שיצא רק חלק כזה קטן מהכסף, האם היא נובעת מזה שחלק גדול מהבקשות עוד לא הוגשו.
עפר שלח: אם סדר הגודל של הפעימה הראשונה והשנייה דומה ל-90,000 שקיבלתם בפעימה השלישית, זה אומר שרוב הבקשות כבר הוגשו.
עפר שלח: אני מנסה להבין את זה.
אמיר דהן: אצלנו אני חושב שעדיין רוב הבקשות לא הוגשו.
אמיר דהן: בוא נגיד ש-50 או 60 אחוזים מהבקשות הוגשו ואני חושב שיוגשו עוד בהמשך.
אמיר דהן: זה די קשור למה שנאמר כאן על ידי התאחדות התעשיינים, בואו תנו פיצוי מהיר לפי המחזור.
אמיר דהן: אנחנו מנסים לעשות הרבה התאמות בנתונים לטובת בעלי העסקים.
אמיר דהן: אם אנחנו ניקח את המחזור היבש שמדווח למע"מ ונפצה רק לפיו, בלי התאמות מסוימות שבעלי העסקים מבקשים, אני אומר לך שייפלו הרבה יותר אנשים שלא יקבלו מענק מאשר אלה שיקבלו מענק.
אמיר דהן: ההתאמות שאנחנו עושים זה כל מיני התאמות במלאי שלהם, קנו אולי בסוף שנה, וכל מיני התאמות שקיימות בתוך הנוסחה וזה נוצר מהניסיון שיש בנזקי מלחמה כי זו נוסחה שאנחנו עובדים אתה בנזקי מלחמה ולכן אנחנו עושים כדי לפתור את הבעיות האלה תוך כדי.
אמיר דהן: אני מנסה להסתכל באמת ברמת המקרו על התוצאה, על כמות הבקשות שהוגשו, היכן אנחנו עומדים ואנחנו עדיין מנסים להתייעל ולהוריד את כמות הבדיקות שיש.
אמיר דהן: אבל כן, אם יש עסקים שהגישו בקשה על תביעה מאוד גדולה של 400,000 והעסק סגר בדצמבר בלי קשר לקורונה והנוסחה היבשה נותנת לו 400,000 שקלים, אנחנו חושבים שאנחנו צריכים כאן לנווט את הכסף באמת למי שמגיע ולא למי שלא מגיע ואנחנו צריכים לבדוק את התיקים האלה.
אמיר דהן: זה מה שאנחנו משתדלים לעשות.
אמיר דהן: הבדיקות מאוד מקלות.
אמיר דהן: אלה לא בדיקות מורכבות.
אמיר דהן: לגבי מה שישראלה אמרה שאין מספיק הסברים מה היה צריך לשים בתשומות או לא לשים בתשומות – יש הנחיה מקצועית מפורטת לחלוטין.
אמיר דהן: עשינו גם בפייסבוק של לשכת רואי חשבון וגם פייסבוק של רשות המסים, גם שאלות ותשובות, כל הדברים האלה נכנסו בפנים.
אמיר דהן: האזרח שמגיש את התביעה או אפילו רואה החשבון מאשר שהוא קרא את ההנחיות.
אמיר דהן: להגיד לך שכולם קראו?
אמיר דהן: לא.
אמיר דהן: אבל כל הדברים האלה רשומים בפנים.
אמיר דהן: אנחנו עונים לשאלות ומנסים כל הזמן להיות עם יד על הדופק ולתת את התשובות בדברים האלה.
עפר שלח: בדיון שקיימתי בוועדת הקורונה, הופיע ירון גינדי, ראש לשכת יועציה מס, והוא הראה לנו שני דברים.
עפר שלח: לדעתי זה היה ביחס לפעימה הראשונה והשנייה.
עפר שלח: האחד, טופסולוגיה של חמישה-שישה עמודים שבאמת צריך להיות יועץ מס כדי למלא אותם.
עפר שלח: אל מול זה קביעה – שאני לא יודע אם היא שלכם או של מישהו אחר – שיועץ מס יכול למלא רק לחמישה עסקים שהוא מטפל בהם.
עפר שלח: אמר ירון אז שיש לו 500 עסקים ומשום מה הוא צריך לבחור עבור איזה 495 עסקים אני לא ממלא.
עפר שלח: האם התהליך היום, מבחינת בעל העסק הבודד, הוא פשוט, הוא נגיש, כמה עמודים וטפסים הוא דורש, כמה הבירוקרטיה של זה מעכבת אותו?
אמיר דהן: שלחתי לכם סרטון בנושא הזה כדי להראות לכם כמה זה פשוט.
אמיר דהן: השלב הראשון שהוא צריך לעשות זאת הזדהות כדי לקבל סיסמה.
אמיר דהן: השלב השני, אלה רק פרטים כלליים על העסק, מספר עוסק, כתובת למשלוח דואר, כתובת אימייל ודברים כאלה, והשלב השלישי הוא הקלדת נתונים.
אמיר דהן: אם אלה עסקים עד מיליון וחצי שקלים מחזור, ואלה רוב העסקים הקטנים, הם צריכים להקליד שני נתונים בלבד – מה היה המחזור שלהם במארס-אפריל 2019 ומה היה המחזור שלהם במארס-אפריל 2020.
אמיר דהן: מהשלב הזה הם עוברים להצהרה, הם חותמים ומגישים את הבקשה.
אמיר דהן: זאת הגשת בקשה מאוד קצרה.
אמיר דהן: דרך אגב, מייצג יכול להגיש עבור כל הלקוחות שלו.
אמיר דהן: אלה לא רק חמישה בלבד אלא יותר.
אמיר דהן: הוא יכול להגיש לכולם.
אמיר דהן: אם כן, מבחינת הבירוקרטיה, אנחנו גם הצגנו את זה בוועדה אחרת של קורונה – גם שלחתי לכם סרטון – זה מאוד קל ומאוד פשוט.
אמיר דהן: הכול מקוון ואפשר לעשות את זה.
אמיר דהן: בעסקים עם מחזורים של 15 ו-20 מיליון שקלים, יש גם תשומות שהוא צריך להכניס אבל בדרך כלל המייצגים מגישים עבורם את זה.
אמיר דהן: בענף התיירות לדוגמה, יש אתו כל מיני בעיות שאנחנו מנסים לקדם את התיקים בענף התיירות.
אמיר דהן: כל התיקים שהוגשו בענף התיירות, ב-80 אחוזים מהם הסתיים הטיפול ואנחנו ב-20 האחוזים האחרונים של ענף התיירות מכל התביעות שהוגשו.
אמיר דהן: שם יש טיפה נתונים שהם צריכים להוציא יותר מהדוחות הכספיים אבל זה מאופי התנהלות העסק מחזורי המע"מ שלהם.
אמיר דהן: לא הכול מדווח כתשומות למע"מ.
עפר שלח: נשים רגע נקודה.
עפר שלח: בסוף הקשר היה טוב, אבל אם תוכל לוודא שהוא יישאר טוב ואנחנו נחזור אליך.
עפר שלח: יש לנו לזמן קצר את ירון גינדי, בבקשה.
עפר שלח: הזכרתי אותך קודם ומה שהצגת בשעתו, עת הייתי יושב ראש ועדת קורונה, גם הטופסולוגיה המסובכת וגם העניין של ייצוג על ידי יועץ מס כמוך.
עפר שלח: האם חל שיפור בכל תחומי הבירוקרטיה האלה ביחס לעסקים שאתה מייצג ואתה מכיר?
ירון גינדי: בוקר טוב.
ירון גינדי: לגבי הלוואות בערבות המדינה, הלוואות הקורונה, אנחנו עדיין נדרשים למלא את כל הטפסים ולהכין את כל החומרים לבנקים לבדיקות קפדניות שלהם.
ירון גינדי: הבעיה העיקרית היא שאם נדחית על ידי הלוואות קודמות ועכשיו אתה רוצה להגיע להלוואות בסיכון, המצב שלך הוא לא כל כך פשוט.
ירון גינדי: מה שקרה בהתנהלות שלנו מול המענקים של רשות המסים, אחרי שהציבור עבר כבר את נושא ההתקשרות הראשון ונושא ההזדהות הראשון מול הרשות, אני חושב שדווקא אנחנו מבחינתנו בפעימה השלישית, ההגשה של הפעימה השלישית לרשות המסים עברה באופן בירוקרטי יחסית קל.
ירון גינדי: הצלחנו להגיש להם את הדוחות בצורה מאוד ידידותית.
ירון גינדי: כל הבעיה הייתה בפעימה הראשונה והשלישית כאשר הציבור עצמו היה צריך להיכנס לרשות המסים, לעבור את מסכי ההזדהות, להזדהות ולבקש את המענקים.
ירון גינדי: בשורה התחתונה, אנחנו עשינו את זה עבורם, אנחנו הדרכנו אותם והבקשה שרצינו מלכתחילה הייתה שאנחנו כמייצגים נגיש עבורם את הדוחות ולא שמאות אלפי עסקים, כל אחד בעצמו יידרש לבקש את כספי הפעימה הראשונה ואת כספי הפעימה השנייה.
עפר שלח: אתה אומר שיותר קל לבקש וכי פישטו את זה.
עפר שלח: גם הכסף מגיע לעסקים שאתה מייצג?
ירון גינדי: לעסקים שאני מייצג הכסף הגיע.
ירון גינדי: אני חושב שקרוב ל-90 אחוזים, ואפילו קצת יותר, מהעסקים קיבלו את הכספים שלהם.
ירון גינדי: עדיין יש 10 אחוזים פחות או יותר שנמצאים בבדיקה.
ירון גינדי: לדוגמה, אצלי במשרד 95 אחוזים קיבלו.
ירון גינדי: אני חייב לומר שאלה שנמצאים בבדיקה, אני הייתי מצפה מאוד שיזרזו את הבדיקה.
ירון גינדי: אני ראיתי קודם את אמיר ב-זום והעצה שלי אליו, לאור הבקשות שראיתי על אותם 10 אחוזים שלא אישרו להם, ביקשו מהם המון נתונים, ואני הייתי הולך עוד צעד אחד קדימה ומפשט את נושא הבדיקות הסופיות ומשחרר כספים לעסקים.
ירון גינדי: עם עשו בקרן הפיצויים עבודה מדהימה וטובה ובאמת בזמנים קצרים לרוב האנשים נתנו את הכסף.
ירון גינדי: את זה חייבים לומר.
עפר שלח: אם שמענו ממך מילה טובה, הוועדה עשתה את עבודתה.
עפר שלח: אם כן, אתה אומר שהאמירות של אמיר דהן מרשות המסים על העובדה ששליש מהכסף עוד לא יצא, היא באמת קשורה לכמות הבקשות שהוגשו ולא ליעילות של הטיפול בבקשה.
עפר שלח: הדבר השני שאתה אומר הוא שהבעיה כמו שאתה רואה אותה עכשיו, עיקר הבעיה, היא דווקא בהיבט של ההלוואות מהבנקים.
עפר שלח: האם הטיפול בבעיה הזאת השתפר במשהו ומה צריך לעשות כדי לשפר אותו?
ירון גינדי: במבחן התוצאה אנחנו נבדוק את הקרנות החדשות בערבות מדינה שאושרו, אותן קרנות בסיכון.
ירון גינדי: אנחנו נוכל לדעת בעוד שבוע-שבועיים לכמה מהעסקים אישרו וכמה עסקים באמת הצליחו להיכנס פנימה.
ירון גינדי: אנחנו יודעים שענף המסעדות וענפים אחרים – אולמות אירועים וכדומה – לא נותנים להם את ההלוואות.
ירון גינדי: יש המון לקוחות בתחומים האלה ולא הצלחנו להביא להם את ההלוואות למרות שאלה הענפים שנפגעו הכי הרבה במשבר הזה.
עפר שלח: אולי זה בגלל.
עפר שלח: אם אני בנק ובכל אופן יש לי חובה להתנהל, לא רק הנחיה מהמפקח על הבנקים אלא חובה לבעלי המניות שלי וללקוחות שלי להתנהל באופן, בטח בענפים שעכשיו אנחנו רואים בסגר החלקי השני שהם הראשונים להיפגע, אולי הטיפול בעסקים האלה לא צריך להיות דרך המסלול של הלוואות מהבנקים.
עפר שלח: זאת אומרת, האוצר צריך לומר שעסקים אלה שאנחנו, הממשלה, משיתים עליהם את הסגר הזה, שאנחנו, הממשלה, בפועל סוגרים אותם, אנחנו נטפל בהם במסלול ישיר ושלא ייפנו להלוואות הבנקים כי הבנק בצדק יאמר למה שייתן להם מאחר והוא לא יודע אם הם ימשיכו בכלל להתקיים.
ירון גינדי: כן, אבל הבנקים קיבלו עכשיו 60 אחוזים דיפולט.
ירון גינדי: הם היו ב-15 אחוזים דיפולט והם קיבלו 60 אחוזים.
עפר שלח: כדי להבהיר, דיפולט, אתה מתכוון לערבות מדינה.
עפר שלח: זאת אומרת, אם העסק לא מחזיר את הכסף, 60 אחוזים המדינה תחזיר.
ירון גינדי: לא.
ירון גינדי: בוא נעשה סדר.
ירון גינדי: אם אותה הלוואה ספציפית לא מוחזרת, המדינה ערבה ב-85 אחוזים להלוואה הספציפית אבל היא ערבה ל-60 אחוזים מכלל ההלוואות שבוא נגיד שבימים כתיקונם הדיפולט בהלוואות בערבות מדינה היו אחוז וחצי.
ירון גינדי: בהתחלה נתנו 15 אחוזים שזה ביג טיים, הדיפולט הכללי, ועכשיו זה עלה ל-60-50 אחוזים.
ירון גינדי: אני חושב שכאן צריך שתהיה איזושהי נגיעה, גם בחשב הכללי שאחראי על כל הסיפור הזה של ההלוואות, שידאגו שאותם ענפים בסיכון כן יקבלו את הכסף.
ירון גינדי: אני חייב לומר דבר אחד.
ירון גינדי: אנחנו בעיצומו של גל שני ואנחנו בעיצומם של עוד סגרים והמדינה כולה חוששת לגורלם של מיליון המובטלים אבל זה ביצה ותרנגולת.
ירון גינדי: אנחנו צריכים קודם כל לדאוג לעסקים, להשאיר אותם על הרגליים כמנועי צמיחה, לדאוג לזה שהפעימות הבאות מעכשיו ועד דצמבר יהיו כאלה שיאפשרו לעסקים האלה לקבל את המענקים ואת מתווה החילוץ וברגע שהעסק נשאר עסק חי ומנוע צמיחה, כשיסתיים המשבר הבריאותי הוא יוכל לקלוט אליו בחזרה את העובדים.
ירון גינדי: אני אומר לכם שאצלי, גם במשרד הפרטי וגם יועצי המס שמדווחים לנו מכל הארץ, עסקים נסגרו ולא יפתחו לעולם וזה רק בגלל דבר אחד והוא שמתחילת המשבר ועד היום הם לא קיבלו אגורה שחוקה.
ירון גינדי: לא פעימה ראשונה, לא פעימה שנייה, לא פעימה שלישית, מענק החזרה לעבודה עוד לא התקבל והם גם לא יקבלו כי הם לא מחזירים עכשיו עובדים כי סגרו אותם.
ירון גינדי: אנחנו מבינים שיש עשרות אלפי עסקים שלעולם לא יחזירו את העובדים שלהם בגלל שמדינת ישראל מתחילת המשבר ועד היום לא נתנה להם אגורה.
עפר שלח: אני מנסה לחבר את הדברים שלך.
עפר שלח: האם העסקים האלה לא היו זכאים או היו זכאים ולא קיבלו את הכסף?
עפר שלח: אם אתה אומר שהיו קרטועים בהתחלה אבל בסופו של דבר המסלול עכשיו יותר טוב ויותר מהיר.
ירון גינדי: הם לא קיבלו את הכסף לא בגלל בירוקרטיה.
ירון גינדי: הם לא קיבלו את הכסף כי הם לא זכאים.
ירון גינדי: לדוגמה.
ירון גינדי: הם הפסידו ב-2018, אז הם לא זכאים למענק הפעימה הראשונה והשנייה.
ירון גינדי: למה?
ירון גינדי: עוד דוגמה – הם דיווחו באיחוד עוסקים, אז הם לא זכאים לקבל את הפעימה השלישית.
ירון גינדי: או אלה עסקים עם מעל 20 מיליון שקלים, ועסקים מעל 20 מיליון בכלל לא קיבלו אגורה שחוקה.
ירון גינדי: אבל על עסקים מעל 20 מיליון, על שולחנם סמוכים עשרות ומאות עסקים קטנים אחרים ועל שולחנם סמוכים אלפי עובדים ואותם אלפי עובדים שנמצאים בחל"ת והם לא חוזרים לעבודה והם עם 70 אחוזי שכר, הם לא צורכים והם לא הולכים לאותם עסקים קטנים אחרים וקונים מהם.
ירון גינדי: שרשרת המזון היא ארוכה מאוד.
ירון גינדי: זה שלא תמכו בעסקים של ה-20 מיליון, פגעו בעסקים הקטנים.
ירון גינדי: זה שיש המון עסקים קטנים, עשרות אלפי עסקים קטנים, לא קיבלו אגורה, או איחוד עוסקים או שהם הפסידו בשנת 2018.
ירון גינדי: אני מזכיר לך עוד דבר אחד.
ירון גינדי: לקחו את מבנה צוק איתן, זו הפעימה השלישית, ובעצם מה עשו אתו?
ירון גינדי: קיצצו אותו.
ירון גינדי: אם אתה הפסדת במחזור שלך מעל 80 אחוזים, קיבלת 50 אחוזים מצוק איתן.
ירון גינדי: אם אתה הפסדת במחזור שלך בין 25 ל-40 אחוזים, קיבלת 10 אחוזים מצוק איתן, מהפיצוי של צוק איתן.
ירון גינדי: אם כן, גם הפיצויים עצמם, במדיניות שלהם, זה לא קשור לרשות המסים אלא זה קשור לחוק, למחוקק, לכנסת.
ירון גינדי: מה שהיא נתנה לעסקים האלה, זה פיצוי יחסית קטן מאוד לעומת צוק איתן.
ירון גינדי: לכן לא יצא הכסף, כל הכסף.
ירון גינדי: זה אחד.
ירון גינדי: שנית, אני מניח עכשיו שברגע שנלך לדווח על מארס-יוני, אנחנו נראה, אחרי החלטת הממשלה החדשה, תביעות נוספות בעניין הזה אצל אמיר דהן בפעימה השלישית, כי המון עסקים קיבלו כסף במארס-אפריל על עבודות שהם עשו בינואר ובפברואר ולפעמים גם בדצמבר.
עפר שלח: דיברנו על זה בזמנו בוועדת הקורונה, על מי שעובד על בסיס מזומן.
ירון גינדי: נכון.
עפר שלח: שאלה אחרונה אליך.
עפר שלח: אמר ראש הממשלה שבאמת המתווה הבא יהיה מתווה לחצי שנה ואתה אומר אותו הדבר.
עפר שלח: האם אתם, הנציגים של המשק, שותפים בצורה כלשהי לעיצוב של המתווה הזה של החצי שנה, שחוץ מהכרזת ראש הממשלה עד עכשיו אנחנו לא יודעים עליו כלום?
ירון גינדי: זה פורסם היום ברדיו.
ירון גינדי: שמעתי את זה היום ברדיו כך שאני יכול להתייחס לזה.
ירון גינדי: לפני יומיים הוזמנו לביתו של ניר ברקת שלדבריו ראש הממשלה ביקש ממנו להכין תוכנית עד דצמבר.
ירון גינדי: שמענו על התוכנית שלו.
ירון גינדי: אחרי שהוא הציג את התוכנית הוא הקשיב לנו במשך שעתיים, לתגובות שלנו על התוכנית.
ירון גינדי: אני חושב שאם התוכנית שניר ברקת מביא לראש הממשלה וראש הממשלה יאמץ אותה, היא תוכנית ראויה מאוד והיא הסיכוי היחידי שלנו לשרוד את המשבר הזה מבלי להיכנס למשבר בחברה, בכלכלה ובביטחון שלנו.
עפר שלח: אולי אתה לא קורא עיתונים כבר חצי שנה.
ירון גינדי: אני יודע שהוא לא שר האוצר.
ירון גינדי: הוא אמר לנו שראש הממשלה ביקש ממנו להכין תוכנית והוא רוצה להציג לנו אותה.
ירון גינדי: הוא אמר שראש הממשלה ביקש ממנו והוא הולך להציג אותה לראש הממשלה ולכן ביקש הערות.
ירון גינדי: אנחנו ניתן כמובן הערות על תוכנית של כל מי שיקרא לנו ויגיד לנו שיש תוכנית שהוא מגיש לראש הממשלה.
עפר שלח: מה שאתה מספר לי, זה כמעט דבר בלתי נתפס.
עפר שלח: שמעתי את ניר ברקת מתראיין הבוקר.
עפר שלח: הוא מתראיין כסוג של שר אוצר אלטרנטיבי שמבקר את שר האוצר הקיים.
עפר שלח: אין לזה קשר לא לאגף תקציבים, לא לרשות המסים ולא לאף אחד מהגופים.
ירון גינדי: אנחנו מתייחסים לחלק המקצועי בלבד.
עפר שלח: אבל הוא לא פקיד כאן.
עפר שלח: העובדה שראש הממשלה קורא לו ואומר לו שיכין לו איזושהי תוכנית, היא מעידה – וזה לא עניין שלך – רק על הרצון לגלגל את האשמה הפוליטית בסופו של דבר על שר האוצר.
עפר שלח: אני אומר לך שהתוכנית שניר ברקת שם בפני ראש הממשלה, היא בערך כמו המסמכים שוועדת הקורונה בראשותי הניחה על שולחן ראש הממשלה ויקראו אותה באותה תשומת לב.
עפר שלח: אני שואל אל מול הגופים שאמורים לקבל את ההחלטה.
עפר שלח: אני לא רוצה להכניס אותך למערבולת הפוליטית.
ירון גינדי: כן.
ירון גינדי: אנחנו ישבנו עם שר האוצר, אם אני לא טועה זה היה לפני שבועיים, והצגנו בפניו את האג'נדה שלנו ומה צריך לעשות.
ירון גינדי: מאז דיברנו גם עם אגף תקציבים.
ירון גינדי: אתמול הייתה צריכה להיות לנו פגישה עם אגף תקציבים אבל היא נדחתה, אם אני לא טועה להיום או למחר מכיוון שהיה להם דיון עם שר האוצר.
ירון גינדי: אנחנו נציג לאגף התקציבים את הדעה המקצועית שלנו, איך להיחלץ מהמשבר.
ירון גינדי: אנחנו מאוד מקווים שאגף התקציבים יקשיב לנו ושגם שר האוצר יקשיב לנו.
ירון גינדי: אני מקווה מאוד שזה יקרה.
עפר שלח: אני רוצה לחזור שוב לסיבוב בשטח ואחר כך נחזור גם לביטוח לאומי שעוד לא שמענו ממנו וגם למשרדי הממשלה.
עפר שלח: אני מבקש להעלות מטעם התאחדות התעשיינים את אבנר ספקטור.
אבנר ספקטור: שלום.
אבנר ספקטור: מנכ"ל מדיספק בע"מ, חברה למכשור רפואי, התאחדות התעשיינים.
אבנר ספקטור: מדברים על קורונה ועל בירוקרטיה.
אבנר ספקטור: אני דווקא רוצה לומר שאנחנו בארצות הברית חברה קטנה וכאן אנחנו חברה בינונית.
אבנר ספקטור: בארצות הברית קיבלתי טופס של שלושה דפים והייתי צריך לכתוב מה השכר לשלושה חודשים, להוסיף על זה עוד 25 אחוזים מהשכר, משתנות.
אבנר ספקטור: הגשתי את הבקשה הזאת עם חתימה ותוך 24 שעות קיבלנו אישור שזה נקלט ותוך שבוע הכסף היה אצלנו בקופה כאשר התנאים שלו היו מאוד פשוטים.
אבנר ספקטור: אותו מספר עובדים יישאר שמונה שבועות, תקבלו 50 אחוזים.
אבנר ספקטור: אם עד סוף השנה - 100 אחוזים הופכים למענק, בלי שום דבר, דרך הבנקים בצורה הכי פשוטה שאפשר וקיבלנו את הכסף.
עפר שלח: אגב, זה פדרלי או סטייט?
עפר שלח: מה זה היה?
אבנר ספקטור: זה הפדרלי.
עפר שלח: זאת אומרת, ארצות הברית הגדולה עם 330 מיליון אנשים, כלכלה קצת יותר גדולה משלנו, כל מה שהיית צריך זה להצהיר על מספר העובדים שלך ולמעשה קיבלת סובסידיה לשכר בתנאי שתעסיק אנשים.
אבנר ספקטור: קיבלתי הלוואה שהופכת לסובסידיה אם אני ממשיך להעסיק אותם.
אבנר ספקטור: אמרו שקיבלת הלוואה ואם תעסיק, היא תהפוך למענק.
עפר שלח: ובישראל?
אבנר ספקטור: בישראל עד היום קיבלתי אפס, שלושה חודשים בלבד ארנונה, הלוואה בערבות מדינה – לצערי זה בלוף אחד גדול כי הבנקים אומרים בצורה מאוד ברורה, ותבינו מה הם אומרים.
אבנר ספקטור: מישהו אמר 15 ו-60 אחוזים סיכון שלהם, אבל הם אומרים דבר הרבה יותר פשוט.
אבנר ספקטור: הם אומרים: אם אני מעניק כעת למישהו הלוואה נוספת מעבר למה שיכולתי לתת לו בצורה נורמלית, אני מעלה את רמת הסיכון ולכן אני רוצה להעלות את רמת הביטחונות.
אבנר ספקטור: אם כן, עד היום לא קיבלתי אגורה כהלוואת ערבות מדינה.
אבנר ספקטור: בנוסף לזה, החלטתי לעשות צעד סוציאלי ולא להוציא אנשים לחופשה.
אבנר ספקטור: הורדתי את היקף הפעילות ל-60 אחוזים ולכן זכיתי לכך שלא אהיה זכאי לכל תגמול של כל פיצוי בכל דבר ועניין.
אבנר ספקטור: כל פעם שאנחנו השקענו עבודה ובדקנו והכנו כדי לעמוד בקריטריונים, הכול התגלה כ-ישראבלוף.
אבנר ספקטור: עידוד היצוא.
אבנר ספקטור: דוגמה.
אבנר ספקטור: אנחנו רוצים לעשות כעת פרויקט של עידוד היצוא במסגרת הקורונה.
אבנר ספקטור: מסתבר שהפרויקט קיים לא מלפני הקורונה.
אבנר ספקטור: זה לא שאתה מגיש תוכנית ומקבל את הכסף אלא תגיש תוכנית, תוציא את הכסף, אחרי חצי שנה תגיש דוח וחודשיים אחר כך אולי תקבל 50 אחוזים החזר.
אבנר ספקטור: במצב כזה, זאת לא תוכנית שעושים לעידוד היצוא וכלום לא יקרה.
עפר שלח: בשעתו היה כעס על כך שהתוכנית שהציג שר האוצר מתגמלת את מי שהוציא לחל"ת ומי שהחזיר מאוחר ולא מתגמלת את מי שכמוך שמר על העובדים שלו או החזיר אותם בהזדמנות הראשונה, נאמר שיתקנו את זה.
עפר שלח: מבחינתך, לידיעתך, לא תוקן שום דבר?
אבנר ספקטור: מידיעתי לא תוקן כלום.
אבנר ספקטור: חוץ מזה, לעסקים בינוניים מעל 20 מיליון שקלים עד היום אין כל תוכנית פיצוי מוצהרת.
אבנר ספקטור: זאת אומרת, אני גם לא יכול לבנות משהו שעד היום, מתחילת הקורונה, אין תוכנית מוצהרת.
אבנר ספקטור: הלוואות בערבות מדינה - ישראבלוף כפי שאמרתי.
אבנר ספקטור: כל מקום שאתה ניגש לתוכניות אחרות של עידוד תעשייה או כל דבר כזה, הכול מתגלה כתוכניות ישנות עם אותם קריטריונים ואתה קודם כל תוציא כסף.
אבנר ספקטור: לא מזרימים כסף כי שתוכל לעשות פעילות אלא להיפך, חותכים אותך בכל מקום.
אבנר ספקטור: אני אומר לך יותר מזה, מטילים עליך הרבה מגבלות והרבה דברים ואומרים לך תישא בכל ההוצאות של כל הדברים האלה.
אבנר ספקטור: אף אחד לא לוקח בחשבון את הזמן שמבוזבז ואת ההיבטים שמבוזבזים כדי לקיים את העסק בהתאם לדברים אלא מצפים שעסקים יספגו את כל ההוצאות האלה.
אבנר ספקטור: במלים עדינות אני יכול לומר – ואני שומע את זה מהרבה עסקים שאני בקשר אתם – שאף אחד לא קיבל משהו שמתקרב למה שקיבלתי בארצות הברית.
אבנר ספקטור: אני יכול להגיד שכמה סטרטאפים אמרו שבתנאים הנוכחיים אין טעם וסגרו את הבסטה ופיטרו עובדים.
אבנר ספקטור: אני יכול לומר שהרבה מפעלים – אני יודע זאת – הוציאו עובדים לחל"ת כי הם לא מאמינים שיקבלו כסף מהמדינה.
אבנר ספקטור: לצערי אחד הדברים הכי חמורים זה שהמדינה לא משדרת שום דבר שייתן לי ביטחון לקחת סיכון ולהשקיע בקיום החברה או להעמיק את הפעילות של החברה.
אבנר ספקטור: אני אומר יותר זה.
אבנר ספקטור: אני חושב שהמדינה מפזרת אשליות בהעברת מידע בתוכניות החדשות של המנהיגים, שמראש לא מקיימות אותן ואין להן כוונה לקיים אותן ולא אומרים את הפרטים למה לא יצא מזה שום דבר.
אבנר ספקטור: לכן כשאתם בודקים את התוצאה של מה המימוש כנגד מה שהבטיחו שיעשו, התוצאה הסופית היא, מה שנקרא חוזרים לגשש, ישראבלוף.
אבנר ספקטור: זה מה שאני יכול להגיד.
עפר שלח: אמרת את זה באופן שאין מדויק ממנו.
אבנר ספקטור: אני מבקש לומר עוד דבר קטן אחד.
אבנר ספקטור: אחד הדברים שקצת מרגיזים במדינת ישראל זה שבמסגרת הקורונה יש חובת חוק המכרזים.
אבנר ספקטור: להשכלה כללית, זה לא קיים לגבי מכשור רפואי, לא בבתי חולים ממשלתיים, לא בבתי חולים של ההסתדרות שהיא בכחול לבן, ואני יכול לומר לכם שאני כיום מתמודד בשני מכרזים – אחד במשרד הביטחון ואחד בבית חולים ממשלתי - מול תוצרת חוץ, ואין לי ספק שאני הרבה יותר זול מהם, אני בכלל לא מדבר על הרבה יותר יקר אלא אני הרבה יותר זול מהם, ועדיין אני בספק אם מגדירים שיש קריטריונים אחרים שרוצים להחליט עליהם ולא חל עליהם חוק המכרזים כשהם חייבים לתת לי עדיפות והם יצטרכו להסביר למה.
עפר שלח: למה לא חל עליהם חוק המכרזים?
עפר שלח: אני עסקתי הרבה מאוד במכרזים של משרד הביטחון, בתפקידי בוועדת חוץ וביטחון, בוועדה לתקציב הביטחון.
עפר שלח: הם הגישו כל מיני דברים או החליטו על טעמי פטור, אבל החוק חל עליהם.
אבנר ספקטור: לא.
אבנר ספקטור: לחלוטין לא.
אבנר ספקטור: חוק המכרזים לא חל על מערכת הבריאות, לא על בתי החולים, לא על קופות חולים של ההסתדרות, לא על בתי חולים ממשלתיים ולא על ארגוני הרכש שלהם.
אבנר ספקטור: זאת עובדה ואפשר לבדוק אותה.
אבנר ספקטור: חד וחלק.
אבנר ספקטור: יש להם פטור מזה.
אבנר ספקטור: זה דבר שאני נאבק עליו כבר זמן רב ואפילו יש כתבה בנושא.
אבנר ספקטור: נאבק ולא מקבלים שום דבר.
אבנר ספקטור: דבר נוסף שאני רוצה לומר.
אבנר ספקטור: זאת ההזדמנות להכריח את הגופים הממשלתיים לתת תשובה בזמן סביר ואם הם לא נתנו, היא חיובית עם אופציה לבדוק אחר כך.
אבנר ספקטור: הגישה שאתה יכול להגיש לפעמים מכתב לגוף ממשלתי, פנייה, ולא תקבל תשובה במשך שנה-שנתיים, היא אבסורדית והיא לא הגיונית אבל היא קיימת.
עפר שלח: אמר את זה גם מבקר המדינה בדוח שלו.
עפר שלח: יש מדינות שברירת המחדל היא שאתה מקבל, ואם לא עונים לך, חובת העיסוק היא על הצד הממשלתי ולא על הצד הפרטי.
אבנר ספקטור: עוד נקודה קטנה אחת.
אבנר ספקטור: חידוש רישוי למכשור רפואי, כל שנה על כל המכשור הגשות בצורה שכבר אמרנו שהיא בלתי ניתנת.
אבנר ספקטור: אם לוקחים את הנושא של ה-FDA, אתה מגיש את ההצהרה שלך ואוטומטית זה מחודש לגבי המוצרים שאושרו.
אבנר ספקטור: אני לא מדבר על מוצרים חדשים.
אבנר ספקטור: כל שנה זה קורה ואז מספרים לך את הסיפור שיש חידוש אוטומטי לשנתיים אבל יש דברים ששנתיים עוד לא אישרו לי ואני כבר מגיע לשנה השלישית ואז, כשאני הולך למכרזים בחוץ לארץ, אני צריך לתת להם את מכתב המנכ"ל שמראה שזה יכול להיות ואז החידוש האוטומטי קיים אבל בפועל לא ניתן לעשות את מה שהחוק קבע כי יחידת המע"מ – אני לא בא לפגוע בתפקוד שלהם, הם עושים עבודה יפה – אין לה כוח אדם לעשות את מה שביקשו מהם.
אבנר ספקטור: אפילו ארצות הברית הגדולה הבינה שהיא לא יכולה לבקש חידוש כל שנה לכל המוצרים.
אבנר ספקטור: כנ"ל באירופה.
אבנר ספקטור: הדבר הזה לא קיים בארץ.
אבנר ספקטור: אנחנו היחידים שכל שנה צריך לאשר מחדש את כל המוצרים.
עפר שלח: זה כאמור שייך לתחום הבירוקרטיה הכללית אתו התחלנו את דוח מבקר המדינה.
עפר שלח: כשנפתור את הקורונה, שזה בערך עד סוף היום, נעסוק בזה.
עפר שלח: תודה רבה לך.
עפר שלח: אני מבקש להעלות את נציג התאחדות המלאכה והתעשייה בישראל.
עפר שלח: לא נמצא.
עפר שלח: אם כן, בשלב הזה נלך למוסד לביטוח לאומי.
אלינה משה: שלום.
אלינה משה: אני עובדת במינהל הגבייה במשרד הראשי.
עפר שלח: שמענו את הטענות של נציגים שונים של המגזר העסקי.
עפר שלח: חלקים לא קטנים של העברות שכלולים במסגרת התוכניות הממשלתיות להתמודדות עם הקורונה עוברים דרככם.
עפר שלח: מה אתם עושים כדי להקטין את הנטל הבירוקרטי שמוטל על מי שצריך לקבל סיוע מכם?
אלינה משה: קודם כל, מבחינת הגבייה.
אלינה משה: אני לא נציגת הגמלאות ולכן לצערי לא אוכל לתת מענה לגבי תשלומי אבטלה או כפל גמלאות.
עפר שלח: נמצא נציג הגמלאות והייתי רוצה לשמוע אותו.
עפר שלח: התחום שלך הוא תחום חשוב אבל אנחנו לא עוסקים בו היום.
ליאור דוידסון: אני אבקש ממישהו אחר לדבר כי אני ממינהל המחקר.
ליאור דוידסון: אני אקרא למישהו מהגמלאות.
ליאור דוידסון: סליחה.
עפר שלח: אנא בטובך ותודיעו לנו כשהוא יגיע.
אלעד זכות: כבוד היושב ראש, אני יועץ מנכ"ל הביטוח לאומי מאיר שפיגלר.
אלעד זכות: נאמר לנו שהדיון אמור להתייחס לדוח ביקורת בנושא של נטל בירוקרטי בפתיחות עסק.
אלעד זכות: עכשיו עולה נושא אחר.
אייל: לחדד אדוני היושב ראש.
אייל: אני שוחחתי באריכות עם נציג הביטוח הלאומי.
אייל: הישיבה והנושא חודדו בפניהם בהקשר לאירועים הנוכחיים למגפת הקורונה.
אלעד זכות: נשמח לשמוע מה הנושאים ונוכל לראות למה נוכל להתייחס עכשיו.
עפר שלח: כמו שאמרתי לאלינה – והנחתי שהיא הנציגה לטובת העניין הזה אחרי שהנהלת הוועדה הבהירה לכם – אנחנו יוצאים מתוך דוח המבקר כמו שהוצג לנו ואנחנו עוסקים בעיקר, כי זה הנושא הבוער היום, בנטל הבירוקרטי ובמימוש של זכויות של אנשים בהקשר למשבר הקורונה על ידי המוסדות שמונים על זה, בין אם זה משרד האוצר ובין אם זה הביטוח הלאומי.
עפר שלח: תביאו לנו מישהו שרלוונטי לנושא הזה ואנחנו נשמח לדבר אתו.
אלעד זכות: אני יכול לענות על השאלות.
עפר שלח: אני אחזור על השאלה כפי ששאלתי את אלינה.
עפר שלח: שמענו בהרחבה על הקשיים הבירוקרטיים שיש לעסקים ולאנשים פרטיים במימוש הזכויות שלהם מול משרד האוצר ומול התוכניות של משרד האוצר.
עפר שלח: מה עושה הביטוח הלאומי כדי להקל על הקשיים האלה וכמה הביטוח הלאומי מהחלק שלו בתוך סיפור הסיוע אנשים לעבור את המשבר הזה, כמה הוא הצליח לממש ומה חסר לו כדי לממש את הכול.
אלעד זכות: בוא נתחיל בנושא של אבטלה.
אלעד זכות: אנחנו באמת ניסינו להתמודד עם המצב הלא צפוי הזה של גידול משמעותי במאות אחוזים של אבטלה ואכן יצרנו ממשקים מול בתי התוכנה ומול המעסיקים כדי שישגרו לנו טופסי 100 כדי לחסוך את הבירוקרטיה של כל הוכחת התשלומים והתלושים לעניין אבטלה.
אלעד זכות: כמובן שזה לא נעשה ב-100 אחוזים כי זה התבסס על דברים שעוד לא היו מוכנים אבל תוך כדי יצרנו את כל המערכת הזאת ואת הממשקים הישירים, מה שסייע לנו לשלם אבטלה בטווח זמן די סביר.
אלעד זכות: בנוסף הכנסנו בתקש"חים את התשלום של המקדמות, כלומר, כל אלה שלא הספקנו לסיים את הטיפול בתביעות בזמן, יצרנו איזה שהן מקדמות וניסינו לשכלל את המקדמות שיהיו קשורות כמה שיותר לדמי האבטלה להם זכאי האדם על מנת לחסוך את החובות.
אלעד זכות: כל המהלכים האלה נעשו בהקשר של אבטלה, מה שסייע גם למובטלים וגם למעסיקים שלהם להוציא אותם לחל"ת.
אלעד זכות: מעבר לזה, התקבלו כל מיני החלטות מינהליות גם בשיתוף או לאחר שמיעת הטענות והבקשות מצד גורמי המעסיקים, רואי החשבון והמייצגים למיניהם.
אלעד זכות: למשל, יצרנו דחייה של תשלומי דמי ביטוח לאומי מצד המעסיק בזמן החל"ת וכרגע דחינו את זה ליולי ואני חושב שדחינו שוב לאוגוסט.
אלעד זכות: אנחנו גם מנסים לקדם תיקון חקיקה כדי לבטל את זה אבל כרגע זה עוד לא קורה.
אלעד זכות: מעבר לזה, עשינו המון תיקוני חקיקה ויזמנו המון תיקוני חקיקה יחד עם שר הרווחה ומשרד האוצר, כמו שאתם בוודאי מכירים, ואתמול עבר החלק האחרון שלהם בהקשר של אבטלה.
עפר שלח: אתה יודע באחוזים כמה מהאנשים שהגישו תביעה לדמי אבטלה במהלך הזמן, בחודשים האחרונים, כמה מהם כבר קיבלו והכסף אצלם בבנק?
אלעד זכות: אני יודע להגיד שמבחינת האחוזים של אי טיפול בתביעות אבטלה, אנחנו נמצאים על משהו – אני לא רוצה לומר במדויק – של בין אחוז, שני אחוזים, שלושה אחוזים, משהו כזה.
אלעד זכות: כלומר, מעל 96-95 אחוזים מהתביעות טופלו.