GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפר שלח: החקלאי לא מקבל את מה שהוא צריך עבור עמלו וכמובן הצרכן משלם יותר מדי.
עפר שלח: בחלקים גדולים מהדברים האלה, ההסבר שלהם נמצא בתוך דוח מבקר המדינה שמיד יוצג והתשובות למה נעשה עם זה ומה אמור להיעשות עם זה נמצאות אצל הנציגים שידברו יותר מאוחר.
יובל חיו: אדוני היושב ראש, אני אפתח ואומר שדוח הביקורת מציג תמונת מצב שנכונה לחודש ספטמבר 2018.
יובל חיו: בחלק מהדברים התעדכנו.
יובל חיו: מידע שיש לנו בעניין הזה, אני אתייחס גם בדברים שלי.
יובל חיו: אנחנו ערכנו את הביקורת בין אוקטובר 2017 לספטמבר 2018.
יובל חיו: זו ביקורת שנעשתה במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד האוצר, חברת שוק סיטונאי בע"מ.
יובל חיו: היינו בקשר במהלך הביקורת עם חקלאים, עם קמעונאים, עם סיטונאים, עם ארגון מגדלי הירקות והפירות, עם התאחדות החקלאים, עם התאחדות האיכרים.
יובל חיו: היינו בקשר גם, כדי ללמוד על הדברים, עם רשתות גדולות במשק שמשווקות ירקות ופירות.
יובל חיו: אנחנו נביא מספר סוגיות עיקריות.
יובל חיו: כפי שאמרת אדוני היושב ראש, הרקע לדברים נמצא איפה שהוא בשנת 2012, ועדת קדמי שהתייחסה בשלושה היבטים לתחום הפירות והירקות.
יובל חיו: היא דיברה על הצורך לקדם שוקי מזון מקומיים, היא דיברה על הצורך להשלים תהליכים להקמתך שוק סיטונאי חדש בגוש דן, והדבר האחרון היה להקים צוות לבחינת פערי התיווך במחירי הפירות והירקות.
יובל חיו: זו ועדה שהוקמה כידוע לאחר המחאה החברתית, בעקבות דוח טרכטנברג, ולמעשה הוטל עליה לגבש המלצות להגברת התחרותיות והורדת יוקר המחיה בשוק מוצרי מזון וצריכה.
יובל חיו: אני אפתח בתחום שנקרא שוק האיכרים ברשויות מקומיות.
יובל חיו: אנחנו מצאנו שפעולות משרד החקלאות קודמו באופן איטי ומזערי בתחום הזה.
יובל חיו: רק ב-2017 פרסם משרד החקלאות נוהל למימון שוקי איכרים.
יובל חיו: זה אחרי שהאימוץ של המלצות קדמי בהחלטת ממשלה כבר היו ב-2012.
יובל חיו: מצאנו שרק 27 רשויות החליטו להפעיל שוק במסגרת הנוהל.
יובל חיו: אנחנו מדברים על 27 רשויות מתוך 255 רשויות מקומיות.
יובל חיו: 11 אחוזים.
יובל חיו: בסופו של יום, רק שלוש מהן שייכות לאשכול חברתי-כלכלי הנמוך מאשכול 5 והסטטוס בסוף הביקורת היה שרק בארבע רשויות הופעלו הלכה למעשה שוקי איכרים.
יובל חיו: מדובר למעשה בפרויקט שבלשון המעטה נאמר לא הצליח.
יובל חיו: הרשויות הביעו את עמדתן אל מול הפרויקט הזה.
יובל חיו: הן הסתייגו ממנו.
עפר שלח: אנחנו נשמע את הנציגים של כולם, אבל לשיטתכם הכישלון הזה נוסע מחוסר תמיכה מספיק או חוסר תיאום מספיק ברמה השלטונית, תהיה מרכזית ותהיה עירונית?
עפר שלח: או שהוא נובע מזה שאולי פשוט אין ביקוש לשווקי איכרים כאלה.
יובל חיו: אני חושב שמשרד החקלאות – וכך אנחנו המלצנו – צריך לנתח את החסמים ולצורך העניין הוא היה צריך גם לדבר עם הרשויות המקומיות ולנסות להבין היכן החסמים והאם צריך לעשות שינויים בנוהל מימון כדי להביא להצלחה של הדבר הזה.
יובל חיו: אחרי הביקורת אנחנו מבינים שיצא נוהל מימון שוקי איכרים חדש ל-2018 ו-2019.
יובל חיו: מעבר לזה אנחנו לא יודעים אם נעשו בו שינויים ואם נפתרו החסמים.
עפר שלח: נשמע על כך בהמשך.
יובל חיו: התחום הנוסף הוא הסדרת קשרי מסחר בין החקלאים לבין סיטונאים וקמעונאים.
יובל חיו: מדובר למעשה על אמנה שתקבע כללים למסחר הוגן, שאולי תחייב חוזה בכתב בין הצדדים, שתקבע מנגנון בוררות בין הצדדים.
יובל חיו: אני אציין ואומר שאמנה כזאת היא כלי מקובל במדינות אירופה והיא יכולה לסייע בכל המערכת הזאת.
עפר שלח: גם קיום הסכמים מקובל במדינות אירופה.
עפר שלח: אצלנו יותר מקובל פטיש בראש.
עפר שלח: האם באמנה כזאת אתם רואים צורך במנגנוני סנקציות?
עפר שלח: אתם אומרים כאן בורר.
עפר שלח: איך האמנה הזאת נראית לטעמכם?
יובל חיו: אנחנו לא הצפנו את זה.
יובל חיו: אנחנו כן אמרנו שנדרשות פעולות כדי להביא לכך שתהיה אמנה.
יובל חיו: האמנה היא גם בסופו של דבר סיכום של משא ומתן בין צדדים והסכמות ואי הסכמות.
יובל חיו: הפעולות של משרד החקלאות להסדרת קשרי המסחר קודמו גם בעניין הזה באיטיות והן טרם מוצו.
יובל חיו: בבחינה שערך המשרד ב-2015 עלה הצורך בהסדרה של יחסי הכוחות אבל רק בשנת 2018 הוחלט לנסח הצעה לאמנה וולנטרית לכללי המסחר ועד מועד סיום הביקורת לא פרסם המשרד את טיוטת האמנה להערות הצדדים.
יובל חיו: כלומר, אנחנו למעשה במקום הזה לא התקדמנו.
יובל חיו: כן למדנו שבשנת 2019 פורסמה טיוטה של אמנה.
יובל חיו: אני לא יודע היכן הדברים עומדים ונצטרך לשמוע על כך.
יובל חיו: הנושא הבא הוא פרויקט הקמת השוק הסיטונאי החדש במסובים.
יובל חיו: אני רק אציין שהיום יש שוק קיים בצריפין, שוק שהוקם כבר בשנת 2006 והוא הוקם כמתחם זמני.
יובל חיו: מאז למעשה מנסה הממשלה, מאז שנת 2001, לקדם את הנושא של השוק הסיטונאי החדש.
יובל חיו: אנחנו מציגים בדוח שלבים שנמשכים 17 שנים, מ-2001 עד 2018 כאשר במהלך השלבים האלה יש ארבע החלטות ממשלה שכל פעם חוזרות ומצביעות על הצורך בהקמת השוק הסיטונאי החדש.
יובל חיו: בסופו של יום סטטוס הדברים נכון להיום, משרד החקלאות החליט לסגור את חברת השוק ב-2018.
יובל חיו: אנחנו מדברים למעשה על תהליך של 17 שנים עם עלות של כ-20 מיליון שקלים.
יובל חיו: נכון להיום הפרויקט הזה לא התרומם.
יובל חיו: היה קושי להתמודד עם סירוב של רשות מקומית לאורך שנים למקם בתחומה את השוק.
יובל חיו: חוסר יכולת למצות פעולות של חברה ממשלתית בנושא הזה וחוסר יכולת גם להכריע בסוגיות כלכליות ומשפטיות.
יובל חיו: אני כן אומר שהייתה מחלוקת בין משרד האוצר למשרד החקלאות לגבי התועלת הכלכלית שבנושא הזה.
יובל חיו: האוצר יותר משקף עמדה שמאמינה בשוק הדיגיטלי אבל נכון להיום אני גם לא יודע אם יש איזושהי פעולה מעשית שמקדמת אותנו לכיוון השוק הדיגיטלי.
יובל חיו: תחום אחרון שאני אציג הוא בחינת פערי התיווך במחירי הפירות והירקות.
יובל חיו: הנושא הזה כבר צף בוועדת קדמי.
יובל חיו: אנחנו מציינים שלא הוקם צוות בין משרדי למרות החלטת ממשלה מ-2012 בעניין הזה.
יובל חיו: רק ב-2016 החליטה ועדת המחירים המשותפת לאוצר ולחקלאות לבחון את הרווחיות בשרשרת שיווק הפירות והירקות והבחינה הזו הייתה אמורה להתקיים לגבי השנים 2015 ו-2017.
יובל חיו: עד מועד סיום הביקורת לא הסתיימה הבחינה לגבי 2017.
יובל חיו: זה המצב שאנחנו ראינו בסוף הביקורת.
יובל חיו: אנחנו המלצנו על כך שוועדת המחירים תסיים בדחיפות את הבדיקה שלה בעניין הזה, בהחלט בדיקה בסוגיה משמעותית ורגישה, כדי שיהיה אפשר לקבל את ההחלטה המיטבית על דרך הפעולה שאנחנו נדרשים לה.
יובל חיו: בעקבות ההערה שלנו ועדת המחירים סיימה את הבדיקה שלה ב-2019.
יובל חיו: היא גיבשה מסקנות.
יובל חיו: היא קבעה ששיעור הרווחיות בפירות וירקות תנודתיים ולא ניתן לקבוע מגמה מובהקת בעניין הזה.
יובל חיו: היא לא המליצה לעתיד פיקוח על מרווחי השיווק אבל היא כן אמרה שהיא תמשיך לעקוב בעניין.
יובל חיו: זה הסטטוס שאנחנו מודעים לו.
יובל חיו: אנחנו נציג בשקף הזה שהוא למעשה תמונה שמובאת בדוח שמצביעה על כך – התוצאות האלה נכונות לגבי הפעולה שעשתה הוועדה ב-2016 - שרווח לרשתות מכלל הפעילות עומד על 2.3 אחוזים.
יובל חיו: בנושא הפירות והירקות, אנחנו מדברים במשותף על 3.6 אחוזים כאשר יש פער משמעותי בין הפירות לירקות.
יובל חיו: בעוד שבפירות אנחנו מדברים על 11.4 אחוזים שיעור רווחיות, שהוא בהחלט בולט, הרי שבירקות אנחנו מדברים על מינוס 2.4 אחוזים.
יובל חיו: כאמור, מסקנות הוועדה, שיעור הרווחיות תנודתי ולא ניתן לקבוע מגמה מובהקת בנושא הזה.
יובל חיו: אני יכול לומר ואולי לסכם שבדוח הזה יש ארבעה מוקדים: קידום שוק האיכרים - אנחנו נמצאים במצב לא מתקדם.
יובל חיו: זירת מסחר דיגיטלי – אני לא יודע היכן אנחנו נמצאים והאם אנחנו רואים איזושהי פעולה מעשית בנושא.
יובל חיו: הסדרת קשרי המסחר - טיוטת אמנה קיימת אבל צריך לראות אם זה עולה על המסילה.
יובל חיו: השלמת בחינת הרווחיות – את הנתונים בעניין הזה הבאתי.
עפר שלח: מאיזו סיבה החלטתם למשל לא להמליץ על חקיקה?
עפר שלח: פתחתי ואמרתי שהייתי בוועדה שניסתה לעסוק בחקיקה כזאת, זה אמנם לא הסתיים בגלל אילוצים פוליטיים, אבל גילינו שמאוד מאוד קשה לעשות חקיקה.
עפר שלח: אני שואל האם אתם עסקתם בדבר הזה וניסיתם להגיע לאיזושהי מסקנה.
יובל חיו: קודם כל, למיטב ידיעתי הנושא הזה לא היה בתוך תכנית הביקורת.
יובל חיו: אני יכול להביא עמדה מתודולוגית כללית, שבביקורת אנחנו במקרים מאוד חריגים ממליצים על תיקון חקיקה או שינויי חקיקה.
יובל חיו: זה תחום שנמצא באזורים הרגישים של הביקורת.
עפר שלח: אם אתם מגיעים למסקנה, מתוך הראייה שלכם, שהמסלול הכי טוב או הכי יעיל הוא באמת חקיקה, אתם פשוט נוטים לא להכניס את זה מטעמים של הפרדת רשויות?
יובל חיו: יש דוחות שיש אזכורים ויש המלצות בעניין הזה.
יובל חיו: אני אומר שזה דבר שאצלנו נמצא ברף שצריך להיבחן היטב.
יובל חיו: לגבי פעולות חקיקה, הרבה פעמים גם מובאים לשם היבטים ערכיים כאלה ואחרים והיבטים פוליטיים כאלה ואחרים.
יובל חיו: כן יש זהירות וקפדנות יתר בעניין הזה.
יובל חיו: בסוגיה הספציפית הזו, אני אומר שלמיטב זיכרוני, במהלך הדיונים בדוח הזה, זה לא עניין שהתחבטנו בו אם זו הדרך.
עפר שלח: לפני שנפנה למשרדי הממשלה כי המסקנות שעולות מדוח הביקורת לגבי מה לא התקדם - למרות שלמשל החלטות ממשלה מ-2001 הן די ברורות - נתחיל עם הנציגים השונים.
עפר שלח: התאחדות חקלאי ישראל.
עפר שלח: אבו וילן, בבקשה.
505: תודה אדוני היושב ראש.
505: בוקר טוב.
505: אני חושב שהדוח הזה, אם הייתי שם את האצבע על הנקודה המרכזית, בואו נגיד את האמת כאן בוועדה, אגף התקציבים באוצר טרפד את הקמתו של שוק מרכזי.
505: צריך להבין משהו.
505: הרשתות היום בסופו של יום מרכזות בערך 60 אחוזים מיכולת המכירה.
505: תוסיפו לזה את השוק המוסדי שכרגע בגלל הקורונה מטבע הדברים הוא קצת יותר קטן, אין בתי מלון, אבל אם תיקחו את בתי המלון, את בתי החולים, את צה"ל וכולי, תראו שבסופו של דבר התחום של המסחר החופשי הוא די מצומצם.
עפר שלח: צריך לומר לטובת מי שלא מכיר.
עפר שלח: אנחנו מתייחסים לרשתות כאל הרשתות של הסופרמרקטים בהם אנחנו קונים אבל למעשה גם במסחר הסיטונאי, אותן רשתות, אלה אותם בעלים נוכחים.
505: הם הקימו, כל אחד מהם, חברות בנות, פורקו וחזרו.
505: באופן כללי הם שולטים גם ביכולת שלהם להכתיב לחקלאי מה המחיר.
505: הם קניינים מאוד גדולים.
505: אתה לא רוצה?
505: תודה רבה.
505: בעצם פעם הייתה להם שליטה ישירה והיום יש להם שליטה עקיפה.
505: הדרך היחידה להתמודד בעולם המערבי היא לא חקיקות, אלא בסוף זה באמת ליצור תחרות.
505: הממשלה כבר ב-2001 החליטה על שוק סיטונאי ואחרי כן מסמסה או מזמזה את ההחלטות שלה משום שהחשיבה היא בסופו של דבר גזברית ולא כלכלית.
505: לכן האוצר באופן סיסטמתי טרפד את הקמת השוק הסיטונאי.
505: אז נתלים בסיפור המפולפל על אור יהודה אבל אחרי אור יהודה, לאתר 200 דונם במרכז מדינת ישראל ולהקים שוק סיטונאי משוכלל כמו בפריז שם הוא עובד ומרכז כמעט 30 אחוזים ממדינה קטנה כמו צרפת על 80 מיליון תושבים, אז שליש מהתוצרת נמכרת בשוק הזה ואז יש מתחרה לרשתות.
505: זה מה שלא קיים כאן.
505: מה שיש לנו בצריפין, זאת בדיחה.
505: אני רוצה לומר כאן עוד משהו על משרד החקלאות.
עפר שלח: השוק הזה היה אמור להיות גוף ממשלתי?
505: חברה ממשלתית הקימה רשות שתקים אותו וכל הרעיון היה בסופו של דבר להוציא אותו כדי שיוכל להתחרות ברשתות.
505: היה תהליך הקמה.
505: אחר כך, מי הבעלים, זו בעיה קטנה.
עפר שלח: שלא תמצא בדלת האחורית את אותם בעלים.
505: הכוונה הייתה שזה יהיה עצמאי לחלוטין.
505: זה נפל בגלל סיבה אחת – האוצר לא רצה לשים את הכסף.
505: הוא אמר שזה מיותר, מה אכפת לי, זה לא בדיוק מעניין אותי, למרות החלטת ממשלה הוא טרפד את זה.
505: אין לי חסינות אבל זה נכון מה שאני אומר לכם כאן.
505: הייתי שם.
505: כך זה חד וחלק והם לא הסתירו את זה.
505: הדבר היותר חמור הוא שגם משרד החקלאות בשנים שלאחר מכן לא יצא מגדרו.
505: היו לו כל מיני דמיונות שבצריפין אפשר להגדיל למרות שאין שם קרקע ואין שם אפשרות.
505: אני באמת שעם טיפה רצון טוב, להשיג 200 דונם במרכז ישראל- והכוונה הייתה שמשם אפשר לפזר את זה לכל המקומות בארץ.
505: אנחנו מדינה מאוד מאוד גדולה יחסית לצרפת או למדינות אחרות באירופה שעושות את זה.
505: אז זאת בדיחה.
505: לצערי זאת פשוט אוזלת יד.
505: אני יכול לומר ביושר.
505: מדברים על פערי המחירים, ואני רואה את העבודות גם כאן וגם עבודות אחרות, כולנו בתחושה שבעצם החקלאי מקבל הכי מעט ובסוף השרשרת המחירים פי שניים, פי שלושה או פי ארבעה.
505: מצד שני, בכל הבדיקות האמפיריות שעשו בארץ, לא הצליחו לתת מעבר ליחס של אחד לשניים.
עפר שלח: תבהיר.
505: אחד לשניים, זה אומר שברשת אתה משלם כפול מאשר מקבל החקלאי.
505: לכן אני לא יכול להתווכח עם המחקרים האלה.
505: אני יודע שהכלי היחידי שאתה יכול להתמודד אתו הוא שוק מרכזי גדול.
עפר שלח: אני זוכר את זה מדוח קדמי.
עפר שלח: דוח קדמי עסק גם בדברים כאלה, אבל הוא עסק הרבה מאוד בסוגיית המידע, גם המידע לצרכן, וזה אפרופו גם מסחר דיגיטלי, מה שעלה כאן.
עפר שלח: למרות שזה לא ממש מדויק כי הצרכן, כדי לקנות מלפפונים, אם הוא יגלה ש-20 קילומטרים משם יש מלפפונים יותר בזול, אני לא רואה אותו, וגם לא כדאי לא, נוסע 20 קילומטרים בקצב שנוסעים היום כדי לקנות מלפפונים.
עפר שלח: אתה אומר את זה כאילו מדובר כאן בתחושות.
עפר שלח: כמה בשבוע נתון מקבל החקלאי בביכורי שדה, או אני לא יודע איפה, כשהוא מוכר טון מלפפונים וכמה עולה קילו מלפפונים באיזה סקר ממוצע של רשתות השיווק, זה דבר שצריך להיות בקצות האצבעות כל הזמן.
עפר שלח: זה לא צריך להיות בתחושות.
505: כל הזמן בקצות האצבעות.
505: לחקלאים יש תחושה שזה הרבה מעבר לאחד לשניים.
505: אמרתי ביושר שכל העבודות האמפיריות שנעשו בארץ, בדרך כלל תמיד התכנסו סביב האחד לשניים.
505: אני לא יכול להתווכח עם מחקרים אם הם כאלה או אחרים, אם הם מוטים.
505: הם כנראה לא מוטים.
505: להגיד לך שיש כאן פסיכולוגיה, אני לא מכיר אף מדינה שבה אם מחיר העגבניות או המלפפונים עולה מעל 6-7 שקלים לקילו, כותרות ראשיות ברדיו ובטלוויזיה.
505: אין מדינה אחת שכך עוסקים בזה.
505: אצלנו סיפור מחירי הירקות בעיקר זה סוג של מנטרה לאומית ואיך שאתה לא מסתכל על זה, זה כאילו מדד מצב הרוח הלאומי לטוב ולרע.
505: אני טוען שאתה יכול להילחם בזה דרך תחרות אמיתית והשוק הוא קודם כל אינטרס כלכלי של המדינה כדי באמת לעשות בזה סדר.
505: כך עשו כל המדינות המתקדמות בעולם ולצערי כאן ממסמסים את זה.
505: משרדי הממשלה, בעיקר האוצר והחקלאות, אם הם היו שמים את זה בסדר עדיפויות נכון, כבר מזמן היינו שם.
עפר שלח: מבחינת
עפר שלח: כם שווקי האיכרים הם באמת אלטרנטיבה?
505: בשוליים כן.
505: יש באשכול ובעוד כמה מקומות.
505: זה לא מיינסטרים אבל בשוליים זה משמעותי.
505: בנישות זה משמעותי.
505: זה בהחלט דבר משלים.
עפר שלח: כמו רוב הישראלים אני קונה רוב הזמן בסופרמרקטים אבל בתחושתי, כשאתה מגיע לשוק איכרים הוא לא בהכרח יותר זול.
עפר שלח: יכול להיות שהחקלאי מקבל יותר, ועיני לא צרה בו, אבל נראה שהמחיר ברשת הוא בסוף קובע גם את המחיר בשווקי האיכרים.
505: כן ולא.
505: זה נכון מה שאתה אומר שהחקלאי בשוק האיכרים מקבל יותר אבל זה בעיקר, כפי שאמרתי, נישות.
505: היתרון היחסי שם זה בגידולים מיוחדים.
505: מגדלים זנים שיכולים להגיע לשם.
505: בהחלט ראינו בעולם וגם בארץ שזה מוצר משלים שבסופו של יום סוגר את התמונה טוב.
505: אלה לא ה-50 אחוזים הראשונים, אבל ב-20 האחוזים האחרונים זה משמעותי.
505: יש לזה גם יתרונות.
505: זה מאוד פנסי, זה סוג של תרבות שהתפתחה במערב, הולכים בסופי שבוע, לקראת סוף שבוע למקומות האלה, קונים.
505: סביב זה נוצר מסחר טוב.
505: אם אסכם.
עפר שלח: לפני שאתה מסכם.
עפר שלח: ציין כאן נציג המבקר את הפער המשמעותי ברווחיות בין פירות לירקות.
עפר שלח: אתה יכול להסביר אותו?
עפר שלח: זה אמנם ברשתות, אבל אתה יכול להסביר אותו?
505: מהנתונים שכאן כן ראיתי, והם לא מופיעים בדוח המבקר, הפדיון, הברוטו, לפני מה שמראים כאן במונחי נטו, בירקות ובפירות היה 20 וכמה אחוזים.
505: אחרי כן מורידים כאן ב-2,4 ל-3,6, בפירות 11 אחוזים.
505: במספרים שאנחנו מכירים, כשאתה מתחיל בפדיון זה גבוה בשני המוצרים.
505: פשוט בירקות הם טוענים שיש יותר פחת, הם זורקים, אורך חיי מדף יותר קצר וכולי.
505: זה כבר אחרי שהמספרים שלהם מנוכים.
505: אם תלכו למאזנים של הרשתות ותסתכלו ישירות על המספרים הגולמיים, אחוזי רווח הברוטו שלהם במקרים האלה הוא מעל ומעבר לכל דבר אחר.
505: מסבירים בפחת את הירקות מול הפירות.
505: אני חושב שהם עושים את זה משום שהצרכן הישראלי באופן עקרוני צורך פירות וירקות הרבה יותר מאשר צרכן ממוצע במערב.
עפר שלח: אנחנו בעד.
505: אנחנו בעד.
505: לא הבאתי אתי לכאן, אבל במצגת שהכנו מסתבר שבשנים האחרונות יש ירידה משמעותית בצריכת הפירות והירקות לנפש.
505: זה נתון מדאיג, לא רק מסחרית אלא גם בריאותית.
505: אנחנו מנסים להגיע לסיבה.
505: נכון שרמת החיים עולה וצורכים יותר בשר אבל זה לא מסביר.
505: כלומר, יש בחמש השנים האחרונות ירידה מאוד גדולה בצריכת הירקות והפירות והיא מדאיגה.
505: אני חושב שחלק מהמחירים שאתה רואה ברשתות, זה פשוט ניצול היתרון היחסי שאין תחרות, מחירים מופקעים ומופקרים, הם נלקחים משום שהם יכולים.
505: יש כאן שורת חוקים שאנחנו מנסים להעביר וזה חשוב מאוד להכנסת.
505: למשל סימון ארץ מקור.
505: האזרח הישראלי אוהב לקנות תוצרת ישראלית.
505: יש את החוק הצרפתי.
עפר שלח: דווקא בפירות וירקות, למעט אם הוא קורא בעיתון שייבאו עכשיו עגבניות מתורכיה כי חסר, הוא מניח שהפירות והירקות הם תוצרת ישראל.
עפר שלח: ספציפית לנישה הזאת.
505: הצרכן הישראלי אוהב לראות תוצרת ישראלית, הוא מרגיש בטוח, הוא מכיר אותה, הוא לא יודע מהיכן זה הגיע, אם זה מארצות אחרות.
505: אנחנו רוצים סימון ארץ מקור כמו שיש במוצרים קשים עליהם כתוב שזה מצרפת או מאנגליה.
505: בירקות ופירות, בתפזורת, זה לא קיים.
505: אנחנו חושבים שזה צריך לקרות.
505: יש חוק שקוראים לו חוק צרפתי, וזה לא מה שאתם מתכוונים.
505: אגב, המדינה היחידה שעשתה את זה אבל זה מעניין.
505: בצרפת יש חוק והוא אומר שאתה כותב ליד כל ירק או פרי שאתה מוכר כמה קיבל החקלאי.
505: זה סוגר את החזירות.
505: כלומר, שום רשת לא תעז לשים מעבר לאחד.
505: אז היא תשים שתיים במקרה הכי גבוה אבל היא לא תשים שלוש או ארבע.
עפר שלח: בין הרשת לחקלאי יש את הסיטונאי בשכבה אחת אולי יותר.
עפר שלח: כמה יודע המסמן או מי שאומר לו לסמן בסופר ליד הבית שלי כמה קיבל החקלאי בביכורי שדה?
505: עובדה ששם זה עובד ויש מנגנון שמווסת את זה.
505: שוב, זה סוג שהוא בא למנוע את החזירות.
505: בסוף אני זורם עם הכלכלה.
505: במקצועי אני גם כלכלן אבל אני טוען שבסופו של יום הכלכלה חזקה מכל.
505: אם היה שוק סיטונאי ב-30 אחוזים או ב-25 אחוזים, תעבירו את המוסדי, תראו שוק שיכול לתת תחרות.
505: שוק סיטונאי שיעבוד דיגיטלי, בזמן אמת מפרסם את המחירים, צריך לנקות אותו מכל מיני אלמנטים אחרים שמסתובבים שם, אבל זה לא הדיון כרגע, והסיפור היחידי הוא תחרות מול הרשתות, להבטיח מחיר הוגן לצרכן.
עפר שלח: שאלה אחרונה בשלב הזה.
עפר שלח: עד כמה ענף הפירות והירקות - ואנחנו מכירים את זה מדברים אחרים בחקלאות, למשל חלב שהוא משק מאוד מתוכנן ולעמדתכם גם צריך להיות כזה - עד כמה זה שוק מתוכנן?
505: הוא לחלוטין לא מתוכנן בהגדרה.
505: אין כבר כל תכנון.
505: אנחנו רואים שני דברים.
505: האחד, אנחנו רואים שבתחום הפירות יש גידול מאוד גדול בשנים האחרונות, גם עקב ייקור המים ודברים אחרים.
505: יותר ויותר חקלאים עוברים למטעים, לגידולים ארוכי טווח בשנים.
505: לדוגמה, יש גידול מאוד גבוה באבוקדו שכמעט רובו לייצוא.
עפר שלח: לא בא לידי ביטוי במחיר.
עפר שלח: את זה אני יכול להבטיח לך.
505: לא, אבל אם אתה שואל אותי לגבי פרנסת החקלאים, אבוקדו, בננות, תמרים, יש נטיעות מאוד גדולות בשנים האחרונות ואלה שינויים משמעותיים.
505: יש גם סכנות.
505: תשמע, יש לנו ענפים כמו תפוחי עץ, אגסים, שמספיק שתאפשר יבוא מארצות הברית או מסין והענפים האלה נופלים.
505: הענפים האלה ברובם הם על גבול הצפון, גבול לבנון, רמת הגולן.
505: יש כאן שיקולים נוספים.