GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מור ברזני: אם אני צריכה עוד קצת לדבר על אותה מגמה חיובית שיעקב ציין, באמת בפעם ראשונה ששירות המדינה עמד ביעד הממשלתי של העסקת 10 אחוזים של עובדים מהחברה הערבית – בשנת 2016 ומאז אנחנו רואים את המגמה הזאת כאשר באמת האחוזים ממשיכים לעלות.
מור ברזני: כך גם ב-2017.
מור ברזני: בימים אלה אנחנו עובדים על הדוח שייתן סקירה על מצב שירות המדינה על 2018 וגם שם אנחנו רואים המשך מגמה.
מור ברזני: אבל אנחנו לא נעצרים כאן.
מור ברזני: אנחנו לא מדברים רק על כמות.
מור ברזני: אותנו מעניין איכות.
מור ברזני: מעניין אותנו איכות המשרות והיכן משולבים אותם העובדים והעובדות הערביים.
מור ברזני: הדגש שלנו, הדגש של האגף, הוא על אקדמאים בדרגי ביניים ומעלה, במוקדי קבלת ההחלטות, במקומות בהם מתעצבים השירותים ובעצם החיים של כולנו.
מור ברזני: זה הדגש שלנו.
מור ברזני: אנחנו מנחים כך לפעול במשרדים באמצעות אותם ממונים ובאמצעות הנחיות שאותן אנחנו כותבים מעת לעת.
מור ברזני: אם תרצו פרטים נוספים או אם יש שאלות, נשמח.
סעיד אלחרומי: יש לך אינדיקציה לגבי הדרום?
סעיד אלחרומי: מה האחוזים שם?
מור ברזני: אין לי אפילו יכולת לשלוף באופן הזה את הנתונים.
מור ברזני: לי יש יכולת לדבר על החברה הערבית בכללותה.
מור ברזני: אנחנו כן בוחנים היום את האפשרות שלנו לתת התייחסות פרטנית לתוך הקבוצה של החברה הערבית ולומר כמה דרוזים יש, כמה בדואים יש וכולי וכולי.
סעיד אלחרומי: תנו לפחות באזורים כי באזור הדרום יש בעיקר רק בדואים.
מור ברזני: אני מקבלת את הבקשה.
מור ברזני: נחזור הביתה וככל שנוכל לעשות את ההבחנה הזו, נעשה אותה.
מור ברזני: יש לנו עניין בשקיפות הנתונים לציבור ובהנגשתם לציבור.
מור ברזני: כך בדוח שהוצאנו באוגוסט האחרון וכך בעזרת השם בדוח שנוציא בתחילת 2019.
סעיד אלחרומי: משרד הבריאות, עבדאללה זועבי.
עבדאללה זועבי: צהרים טובים.
עבדאללה זועבי: מנהל תחום תכנון כוח אדם למקצועות הבריאות במשרד הבריאות.
עבדאללה זועבי: אני אתייחס ממש באופן כללי לאחוזי העסקה בסקטור הממשלתי בבריאות.
עבדאללה זועבי: אני גם ארצה ואשמח להתייחס ספציפית לאזור הדרום.
עבדאללה זועבי: מתוך סך כל עובדי מערכת הבריאות הממשלתית, מועסקים כ-20 אחוזים מהאוכלוסייה הערבית.
עבדאללה זועבי: כמובן יש מחוזות ויש לשכות של משרד הבריאות שיש בהם ייצוג רב יותר.
עבדאללה זועבי: לדוגמה, במחוז חיפה מועסקים כ-25 אחוזים מהאוכלוסייה הערבית, במחוז הצפון מועסקים יותר מ-51 אחוזים, במחוז הדרום ועסקים כ-14 אחוזים מהאוכלוסייה הערבית.
עבדאללה זועבי: ברשותך, אני אתייחס ספציפית למיזם שהיה למשרד הבריאות בנושא אחיות בריאות הציבור, לפני כמה שנים, עם התפרצות מגפת הפוליו.
סעיד אלחרומי: לפחות בדרום אני יודע שיש מצוקה מאוד גדולה בנושא הזה של אחיות בריאות הציבור.
עבדאללה זועבי: אנחנו גם מודעים למצוקה ואנחנו מכירים בה.
עבדאללה זועבי: אני אשמח לפרט בפני הוועדה מה העשייה שלנו ספציפית באזור הדרום.
עבדאללה זועבי: לפני כחמש שנים בעת התפרצות מגפת הפוליו, הוקצו לאזור הדרום, ללשכת הבריאות באזור הדרום, כ-30 תקנים של אחיות בריאות הציבור.
עבדאללה זועבי: אגב, יושב ראש הוועדה, תוך חודש אוישו 100 אחוזים תקנים.
עבדאללה זועבי: כל התקנות אוישו תוך חודש.
עבדאללה זועבי: הוקצה גם מענק כספי לכל מי שיאייש את התקן הזה.
עבדאללה זועבי: בנוסף אנחנו מתחילים להכשיר מגשרות מקרב האוכלוסייה הבדואית, שישבו ספציפית בטיפות החלב בתוך היישובים והן יעברו הכשרה של משרד הבריאות בנושא תכנון הריון, הימנעות מתאונות בית, קידום התחסנות ובדיקות חיוניות בקרב הילודים והתינוקות.
עבדאללה זועבי: אני אוכל להרחיב על הפתיחה המבורכת של לימודי הפרעות בתקשורת במכללת אחווה.
עבדאללה זועבי: אני מקווה שזה ינגיש יותר לאוכלוסייה הבדואית בדרום את ההיבט ההשכלתי של הנושא ובעקבות זה אני מקווה שגם נראה אותם בעוד כמה שנים משתלבים ככוח אדם מקצועי בתוך מערכת הבריאות.
עבדאללה זועבי: נכון לעכשיו במכינה יש סטודנטים וסטודנטיות בדואים.
עבדאללה זועבי: אנחנו מקווים שהם ייקלטו אחר כך גם ככוח אדם מקצועי.
עבדאללה זועבי: זה כמובן צעד מבורך.
עבדאללה זועבי: נוכל גם להרחיב על פרויקטים שמוציא משרד הבריאות לפועל באופן ארצי.
עבדאללה זועבי: אנחנו בעזרת השם בינואר פותחים את ההכשרה הספציפית לחברה הערבית של עובדים ועובדות סוציאליים מהחברה הערבית.
עבדאללה זועבי: אנחנו מכשירים אותם.
סעיד אלחרומי: אתה רוצה לומר לי שיש תקנים וכל תקן שמתפנה או נמצא בדרום יש לו איוש?
סעיד אלחרומי: שמעתי בוועדת העבודה והרווחה על הסיפור של מחסור באחיות בריאות הציבור.
עבדאללה זועבי: לאחרונה אנחנו כן מגלים שיש בעיה באיוש באותם תקנים.
עבדאללה זועבי: זה קרה ממש לאחרונה.
עבדאללה זועבי: כפי שציינתי בתחילת דבריי אנחנו כן מודעים ואנחנו בדיונים מול הגופים והמשרדים הממשלתיים הרלוונטיים כדי לצמצם את הפערים בתופעה הזאת ובעצם לאייש שוב מחדש את התקנים.
עבדאללה זועבי: אני חייב להדגיש ולומר שבעת פתיחת התקנים האלה, תוך חודש אוישו כל התקנים.
עבדאללה זועבי: אחרי כמה שנים אנחנו כן מזהים איזושהי האטה ובעצם חוסר היענות בקרב כוח האדם באוכלוסייה הבדואית לאייש את אותם תקנים.
עבדאללה זועבי: אנחנו נאתר את הסיבות לכך.
עבדאללה זועבי: אני מבטיח שאנחנו נעבוד בהיבט ובהקשר הזה.
אברהם שגב: אדוני היושב ראש, אם אפשר להוסיף הערת בינים אחת.
אברהם שגב: מהכרות שלי עם הנושא אדוני, אני יודע שיש נשירה.
אברהם שגב: תופעה ידועה.
אברהם שגב: יש נשירת אחיות בדואיות ממערכת הבריאות בשלב מאוחר יותר של החיים, לקראת נישואין וילדים.
אברהם שגב: רואים נשירה גבוהה יותר מאשר במערכת האחרת.
אברהם שגב: השאלה אם אתם פועלים גם בעניין הזה.
עבדאללה זועבי: התשובה שלי מאוד מאוד פשוטה.
עבדאללה זועבי: אנחנו גם מקדמים הכשרות בקרב אותה אוכלוסייה, בעיקר אחיות אקדמאיות.
עבדאללה זועבי: באזורים אחרים ספציפית באוכלוסייה הערבית, לאו דווקא בדרום, כן קידמנו הכשרה של אחיות מעשיות כמו ביישוב ג'יסר א זרקא.
עבדאללה זועבי: אנחנו כן מודעים לזה.
עבדאללה זועבי: קשה לטפל בבעיית הנשירה אבל במקביל אנחנו כן פותחים הכשרות חדשות.
סעיד אלחרומי: חסיין אל עוברה מרהט.
סעיד אלחרומי: בקצרה.
סעיד אלחרומי: אנחנו מתכנסים לקראת סיכום הישיבה.
חסיין אל עוברה: שלום לכולם.
חסיין אל עוברה: אני תושב רהט, אזרח רגיל.
חסיין אל עוברה: מדברים כאן על מקומות עבודה, על נשים שעובדות ולא עובדות באוכלוסייה הערבית בנגב.
חסיין אל עוברה: אם אנחנו ניקח דוגמה, רהט היא היום עיר הבירה השנייה של הנגב אחרי באר שבע.
חסיין אל עוברה: היא עיר הבירה של האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל אחרי נצרת.
חסיין אל עוברה: ברהט כמעט 67,000 תושבים ויש עוד 20,000 בפריפריה להם היא נותנת שירות.
חסיין אל עוברה: אתה לוקח את באר שבע או את דימונה שמונה מחצית מתושבי רהט ושם יש בית משפט.
חסיין אל עוברה: ברהט אין בית משפט.
חסיין אל עוברה: ברהט אין שום דבר.
חסיין אל עוברה: יש משרדים ממשלתיים כמו משרד רישוי או משרד הפנים אבל בית משפט – אין.
חסיין אל עוברה: אפילו בית דין שרעי לא קיים ברהט אלא בבאר שבע.
חסיין אל עוברה: אני לא מבין למה צריך להיות בבאר שבע בית הדין השרעי בהתחשב בעובדה שרהט היא עיר הבירה הראשונה של האוכלוסייה הערבית בנגב.
חסיין אל עוברה: למה זה צריך להיות בבאר שבע?
חסיין אל עוברה: אם ניקח את תל שבע לעומת עומר.
חסיין אל עוברה: תל שבע קיימת כמה שנים והיא הכפר הראשון לאוכלוסייה הערבית בנגב.
חסיין אל עוברה: אין לה אזור תעשייה.
חסיין אל עוברה: אתה לוקח היום את עומר ואתה רואה שם אזור תעשייה שהוא מאזורי התעשייה המפוארים בנגב.
חסיין אל עוברה: מפעלים מסודרים, משרדים, הכול.
חסיין אל עוברה: למה אין את אתו הדבר בתל שבע?
חסיין אל עוברה: למה אין להם לפחות אזור תעשייה כדי שנוכל להעסיק את הנשים והגברים?
חסיין אל עוברה: אין שם כלום.
חסיין אל עוברה: אני הייתי רוצה שהוועדה המכובדת הזו באמת תבדוק ותחקור את ממשלת ישראל למה קיימת האפליה כלפי האוכלוסייה הערבית בנגב.
חסיין אל עוברה: הערבים הם 33 אחוזים בנגב.
חסיין אל עוברה: ירצו או לא ירצו, זאת עובדה.
חסיין אל עוברה: אני חושב שמגיע לאוכלוסייה הערבית 30 אחוזים או 20 אחוזים מכל התפקידים וכל המשרות בנגב כדי לשרת את האוכלוסייה.
חסיין אל עוברה: היום רוצים לאכלס את האוכלוסייה הערבית שמונה היום 33-30 אחוזים מתושבי הנגב, רוצים לאכלס אותם בשבעה או בשמונה יישובים.
חסיין אל עוברה: הרי בנגב יש 550 יישובים של האוכלוסייה היהודית, ממסמייה עד אילת, ולכן אם אנחנו לוקחים 30 אחוזים מהיישובים האלה, מגיע לערבים בנגב לפחות 150 יישובים.
חסיין אל עוברה: למה נותנים להם רק שבעה או עשרה יישובים ולא רוצים להכיר בכפרים האלה שקיימים עוד מלפני קום מדינת ישראל?
חסיין אל עוברה: למה צריך לעשות את האפליה הבולטת הזאת?
חסיין אל עוברה: תודה רבה.
סעיד אלחרומי: תודה רבה.
סעיד אלחרומי: טל מפורום דו קיום.
טל אברך: אנחנו מדברים על תעסוקה לנשים ערביות-בדואיות מהנגב אבל אני חושבת שלא נגענו בנושא שנדון גם בדוח המבקר על מעונות יום.
טל אברך: אישה שאין לה מסגרת לשים את הילדים שלה בגיל הרך, היא לא יכולה ללכת לעבוד.
טל אברך: כיום פועלים בנגב 12 מעונות יום בשישה יישובים בדואים.
טל אברך: אנחנו מדברים על למעלה מ-250,000 אנשים ו-33,000 ילדים בגילאים אפס עד שלוש כאשר מתוך זה יש 815 ילדים.
טל אברך: זאת אומרת, שני אחוזים מכלל הילדים בשכבת הגיל נמצאים במעונות יום.
טל אברך: אחד החסמים היותר גדולים שאנחנו מגלים הוא נושא הסבסוד.
טל אברך: קורה מצב אבסורדי שאישה מחליטה לצאת לעבוד, היא מוצאת עבודה, היא עושה את כל מה שהיא צריכה כדי לצאת מהבית, היא באה לשים את הילד או את הילדה שלה במעון, והיא מגלה בסוף שהיא צריכה להוציא אותו מהמעון בגלל שאין לה את הכסף לשלם על שהותו במעון.
טל אברך: זאת אומרת, יכול להיות שהיא תעבוד 40 אחוזי משרה ותרוויח 2,500 שקלים או 3,000 שקלים אבל תצטרך לשלם שליש מזה למעון ולכן היא תפסיק לעבוד.
טל אברך: היא תעדיף לשים את הילד אצל הסבתא לה היא לא צריכה לשלם או לא לעבוד בכלל.
טל אברך: זו בעיה שעוד לא מצאו לה פתרון.
טל אברך: הדבר השני שאנחנו רואים והוא נדון הרבה פעמים אצל חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן בוועדה לקידום מעמד האישה זה הנושא של הקמת מינהלת.
טל אברך: דובר על כך הרבה פעמים, על כך שיש צורך בהקמת מינהלת שתנהל את אגף מעונות היום, את הקשר בין אגף מעונות יום לבין הרשויות ובאמת תבדוק מה הם החסמים ואיך לפרק אותם.
טל אברך: יש המון חסמים, אם זה בנושא של בינוי, אם זה בנושא של כוח אדם, אם זה בנושא של קרקעות, ודיברנו קודם על תביעות בעלות, אז גם זה נושא שצריך לטפל בו.
טל אברך: יש המון חסמים שהרשויות שנמצאות באשכול סוציו אקונומי של 1 עד 4 לא יכולות להתמודד אתם.
טל אברך: גם אם הן מקבלות תקציב לבנות מעון יום, אחר כך פתאום הן מגלות שהן בנו אותו והוא יעמוד ריק כי אין להן כסף להשלים את הבנייה וזה כבר משהו אקסטרה שהן לא מקבלות מהאגף או אין להן כסף לצייד אותו או להכשיר את האנשים.
טל אברך: אז אתם תראו שיש מקומות בנגב, כמו שגב שלום וכמו חורה, שיש מעונות בנויים והם לא מאוישים וזה אבסורד.
סעיד אלחרומי: מישהו משרדי הממשלה רוצה להתייחס לפחות לגבי הנושאים שנוגעים לתחום אחריותו?
חגי ראובן פורגס: אגף מעונות יום, משרד העבודה.
חגי ראובן פורגס: אני מברך על החשיבות שכולם רואים כאן בפעילות החשובה הזאת.
חגי ראובן פורגס: אנחנו כמובן שותפים לה, לאו דווקא בהיבט של עידוד תעסוקה אלא גם בהיבט הבסיסי של צמצום פערים בחברה.
חגי ראובן פורגס: אנחנו חושבים שחינוך מיטבי בגילאי לידה עד שלוש הוא לא רק מוציא נשים לעבודה אלא הוא גם נותן לילדים בגילאים הכי רלוונטיים והכי קריטיים שיש, נותן להם כלים לפיתוח האישיות ואחר כך לצמצום פערים וכולי.
חגי ראובן פורגס: מבחינתנו זו מטרה לא פחות חשובה.
חגי ראובן פורגס: לגבי מה שנאמר כאן.
חגי ראובן פורגס: האגף למעונות יום, במובן מסוים אנחנו עובדים כמו משרד החינוך בהקשר של חלוקת תקציבים לרשויות מקומיות.
חגי ראובן פורגס: רשות מקומית שעומדת בדרישות ובתנאים פונה אלינו ואם יש תקציב, היא מקבלת.
חגי ראובן פורגס: אנחנו לפי החלטת הממשלה 922 מחויבים לשריין תקציבים למגזר הערבי כולו ולא בחלוקה למגזרים מסוימים.
חגי ראובן פורגס: למגזר הערבי כולו.
חגי ראובן פורגס: במאמר מוסגר אני אומר שעוד לא הייתה רשות שביקשה ולא קיבלה.
חגי ראובן פורגס: הפוך.
חגי ראובן פורגס: אנחנו השנה נאלצנו לקחת תקציבים ששוריינו למגזר הערבי - - -
טל אברך: אתה יודע למה זה קורה.
חגי ראובן פורגס: אני אענה לך על הכול.
חגי ראובן פורגס: אני גם מכיר את הבעייתיות הזאת והיא גם עלתה בדוח המבקר בגללו התכנסנו.
חגי ראובן פורגס: בהקשר של תקציבים, זו לא הבעיה.
חגי ראובן פורגס: כן חשוב לי לומר את זה כי זו נקודה שאני אשמח מאוד שתעזרו לנו בהקשר הזה.
חגי ראובן פורגס: יש כסף.
חגי ראובן פורגס: היו שנים שהכסף חולק כולו לרשויות מהמגזר הערבי.
חגי ראובן פורגס: השנה לדוגמה לצערנו הכסף לא חולק רק לרשויות המגזר הערבי ונאלצנו להסיט אותו למגזרים אחרים כי פשוט לא היה ביקוש.
חגי ראובן פורגס: אנחנו שמחים על בקשות שמגיעות אלינו ומעוניינים שהתקציב יופנה לייעוד שלו.
סעיד אלחרומי: אתה יודע שזו סוגיה שנדונה בכמה ועדות, בנושא מעונות יום ובנושא תוכניות המתאר של הרשויות האלה.
סעיד אלחרומי: זה סיפור ארוך.
סעיד אלחרומי: רציתי תשובה לגבי חורה ושגב שלום.
סעיד אלחרומי: אני מכיר את המקום.
קריאה: ואם אפשר לקבל נתון.
חגי ראובן פורגס: אנחנו יודעים שיש בעיות.
חגי ראובן פורגס: אחת הדרישות המרכזיות שלנו היא היתר בנייה ואנחנו מודעים לזה וזה גם עלה בדוח המבקר, שיש קשיים להוציא היתרים ברשויות מסוימות.
חגי ראובן פורגס: זה לא במקום של זריקת אחריות וכולי אלא פשוט לאגף אין כלים ויכולת להתמודד עם חסמים של תכנון ובנייה.
חגי ראובן פורגס: אנחנו במקום מגיב.
חגי ראובן פורגס: אם רשות פונה אלינו עם היתר, אנחנו מיד נותנים לה תקציב.
חגי ראובן פורגס: אם לא, אין לנו את היכולת לתת.
סעיד אלחרומי: אבל הייתה הצעה בדוח המבקר מה לעשות בסוגיה הזאת.
חגי ראובן פורגס: כן, אבל הצעת דוח המבקר לא הייתה לפתחו של האגף.
חגי ראובן פורגס: אני מדבר על סוגיות התכנון.
חגי ראובן פורגס: בהקשר הזה האגף הוא לא מוסד תכנוני ואין לנו כלים.
סעיד אלחרומי: אתה יודע מה מכעיס בנושא הזה?
סעיד אלחרומי: שהכסף ישנו, משרד ממשלתי מעכב משרד ממשלתי אחר מלבצע את העבודה.
סעיד אלחרומי: זה מה שמעצבן בכל הסיפור הזה.
חגי ראובן פורגס: אני לא מומחה בסוגיות של תכנון ובנייה ואני לא יודע מה מעכב.
סעיד אלחרומי: המבקר אמר את זה.
חגי ראובן פורגס: לצערי זה המצב.
חגי ראובן פורגס: אנחנו כצעד משלים כאן מדי פעם נותנים תקציבים לתכנון, לעזור לרשויות להגיע לשלב עם ההיתר.
חגי ראובן פורגס: ספציפית לגבי הנושא הזה של מעונות קיימים ולא פתוחים.
חגי ראובן פורגס: אני אחלק את זה לשני חלקים.
חגי ראובן פורגס: יש מעונות שהם עם סמל, שהמעונות יכולים לאכלס אבל הם לא מלאים וזו בעיה אחת.
חגי ראובן פורגס: בעיה שנייה היא שהמעון עומד ובנוי אבל הוא עוד לא קיבל סמל.
חגי ראובן פורגס: הוא עוד לא קיבל את האישור שהוא עומד בכל הדרישות.
חגי ראובן פורגס: במצב הראשון שאמרתי קודם כל צריך להבין מה הבעיה, למה מעונות לא מאוכלסים או לא למה לא מאוכלסים אלא למה מעונות לא מלאים.
חגי ראובן פורגס: זה עולה בדיונים.
קריאה: בסך הכול שניים.
חגי ראובן פורגס: אין הרבה כאלה.
חגי ראובן פורגס: גם אם יש מעון שהוא לא מלא, הוא בעייתי ואנחנו נטפל בו אבל הבעיה היא לא גדולה.
חגי ראובן פורגס: בהקשר של מעון שהוא קיים אבל לא מקבל סמל, גם כאן אנחנו יושבים ודנים בסוגיות האלה.
חגי ראובן פורגס: האגף מתקצב בינוי והוא לא מתקצב הצטיידות.
חגי ראובן פורגס: הרשויות המקומיות בכל הארץ מוציאות למכרז מבנים שהרשויות בונות לארגון מפעיל ומגלגלות אליו עלויות וזה בסדר.
חגי ראובן פורגס: הארגון המפעיל מקבל מתנה מהרשות המקומית מבנה, שיתכבד ויוסיף כסף משלו להצטיידות בסיסית.
טל אברך: אבל רשות כמו שגב שלום, אין לה את הכסף להשיג את ההתחייבות הזאת.
חגי ראובן פורגס: אני אומר בדיוק הפוך.
סעיד אלחרומי: מה עם ההקצאה של עובד ייעודי לטיפול ברשויות המקומיות הערביות?
חגי ראובן פורגס: אלה הצעות שעלו בעבר ונשקלו.
חגי ראובן פורגס: אנחנו חושבים שהבעיות לא ייפתרו על ידי הקצאה של כוחו אדם ייעודי לנושא הזה.
חגי ראובן פורגס: יש בעיות אחרות בגללן יש קשיים במעקב ובקרה וקידום.
חגי ראובן פורגס: זה לא הפתרון.
חגי ראובן פורגס: זה לא ייתן מענה.
חגי ראובן פורגס: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה צמוד עם הרשות לפיתוח כלכלי ועם החברה האזרחית ועם מטה לעידוד תעסוקת מיעוטים.
חגי ראובן פורגס: אנחנו בשיתוף פעולה עם כולם.
חגי ראובן פורגס: אנחנו נותנים מידע, אנחנו מקבלים מידע, מנסים לעזור כמה שיותר אבל אנחנו לא חושבים שהדבר הזה ייתן את המזור לבעיה הזאת.
סעיד אלחרומי: רשות החברות הממשלתיות.
סעיד אלחרומי: הנושא עלה כאן בגדול לגבי החברות הממשלתיות הגדולות שם האחוזים לא גבוהים.
סעיד אלחרומי: אולי יש לכם בשורות חדשות.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: רשות החברות.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: אני אומר שנושא הייצוג ההולם הוא מאוד מאוד חשוב לרשות החברות ואנחנו פועלים רבות על מנת לקדם אותו.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: אני יכולה לומר שאנחנו עוקבים אחרי האחוזים בחברות הממשלתיות, כל שנה בדוח כוח אדם ושכר אנחנו פרסמים את הנתונים ובנוסף רשות החברות, כדי לקדם את מספר העובדים בחברות הממשלתיות, פנתה לחברות הממשלתיות הגדולות וביקשה מהם לנקוט בצעדים לשילוב האוכלוסייה על מנת להגדיל משמעותית את אחוז בני המגזר הערבי.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: כמובן שהחברות היו צריכות לדון על זה בדירקטוריון ולעדכן את רשות החברות.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: המטרה שלנו היא להגדיל את האחוז בחברות הממשלתיות בדגש על הגדולות.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: אני אומר שהרשות פועלת רבות גם בדרגים היותר גבוהים, בדרגים של הדירקטוריונים, וכיום אחוז הדירקטורים המכהנים שהם מקרב האוכלוסייה הערבית עומד על 13 אחוזים, שזה אחוז מאוד יפה.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: יש עלייה.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: אנחנו עוקבים אחרי זה.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: זה נושא שחשוב לנו ואנחנו ממשיכים להיות פעילים ולקדם את זה.
סעיד אלחרומי: יש לך נתונים לגבי מספר חברות שאפשר לתת דוגמאות?
סעיד אלחרומי: בדוח המצב הוא מאוד חמור.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: בימים אלה אנחנו אוספים את הנתונים מהחברות הממשלתיות על שנת 2018.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: ככל שהוועדה תרצה, ברגע שיהיו לנו את הנתונים – אנחנו נמסור לכם אותם.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: הם גם יפורסמו ברגע שהדוח שלנו יפורסם.
סעיד אלחרומי: יש החלטות ממשלה ולצערי הרב החברות הגדולות מקבלות את החלטות הממשלה כהמלצות ולא כמשהו שצריך לבצע אותו.
סעיד אלחרומי: אנחנו מבקשים שתעבירו לוועדה את הנתונים המדויקים לגבי החברות הממשלתיות.
סעיד אלחרומי: דרך אגב, אנחנו נקיים בקרוב דיון מעקב בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: קחי על עצמך לעשות את זה ו לשלוח את זה לוועדה.
בני גולדמן: אני אוסיף שבזמנו אורי יוגב פנה לחברות וביקש מהן – מ-11 החברות הממשלתיות – "כי ראוי לקבוע יעד ארוך טווח אשר יביא את החברה למצב בו בשנת 2020 כ-10 אחוזים מעובדי החברה יהיו בני המגזר הבדואי".
בני גולדמן: אנחנו היום ב-2019.
בני גולדמן: צריכים להיות באזור החיוג של ה-10 אחוזים.
ספיר נעמי מועלם גלעדי: ברגע שיהיו לנו הנתונים, נעביר אותם אליכם.
סעיד אלחרומי: תתחמו את זה בזמן ולא ברגע.
סעיד אלחרומי: בואו נגיד מספר חודשים.
סעיד אלחרומי: שלושה חודשים.
סעיד אלחרומי: מה שיש עכשיו, תמונת מצב, כדי שאנחנו כאן נקיים דיון מעקב בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: שירות התעסוקה.
חגי לוין: סמנכ"ל תכנון, שירות התעסוקה.
חגי לוין: אנחנו מאוד שמחים על הדיונים מהסוג הזה.
חגי לוין: שירות התעסוקה מאוד מתחבר לאמירות שנאמרות כאן על קושי בהשמה.
חגי לוין: הדיון כאן התמקד על המגזר הבדואי בדרום.
חגי לוין: יש כאמור קושי רב במציאת מקומות תעסוקה מתאימים בקרבת היישובים וזה חזר ועלה בדיון שוב ושוב.
חגי לוין: אני כן רוצה לומר משהו חדש מאז הדוח.
חגי לוין: אנחנו עשינו כלי ניסיוני ובעזרת משרד החקלאות והחלטת התקציב שהם נתנו לנושא, אנחנו נרחיב אותו עכשיו לכל האוכלוסייה בדרום.
חגי לוין: הכלי נקרא מענק עבודה מרוחקת.
חגי לוין: כיון שמאוד קשה לנסוע מאותם יישובים.
חגי לוין: יש מקומות עבודה, לא הרבה, בבאר שבע לצורך העניין ובן אדם שגר מרוחק מבאר שבע, זה אומר עלות זמן, נסיעה וטרדה ולא תמיד אפשר – כמו שדיברו כאן על אותה אישה עם ילדים – אבל אנחנו כן יכולים לסייע קצת בהקלת הנסיעה הזאת.
חגי לוין: בן אדם מובטל מהמגזר הבדואי שמגיע לשירות התעסוקה – לא רק מהמגזר הבדואי אבל יש לתקציב ייעודי משמעותי למגזר הבדואי – וימצא עבודה מרוחקת מהיישוב בו הוא מתגורר, בעצם בכל מקום אבל בפרט באגני התעסוקה, אנחנו נותנים כ-600 שקלים בחודש מענק כדי להקל על הנסיעות האלה בחצי השנה הראשונה.
חגי לוין: יש לנו מחקר מעקב שמראה שאכן זה מסייע לשלב תעסוקה.
חגי לוין: אגב, מעניין לומר שהוא מסייע יותר לגברים במגזר הערבי ופחות לנשים.
חגי לוין: כנראה זה מתחבר למה שדובר כאן, ששם החסמים יותר קשים, בעיקר הסוגיה של טיפול בילדים.
סעיד אלחרומי: חברים, אנחנו הולכים לסיכום הדיון.
סעיד אלחרומי: יש מישהו שרוצה לומר משהו?
סעיד אלחרומי: ממש בקצרה.
שרה הוזייל: אני תושבת רהט.
שרה הוזייל: אני בוגרת תואר שני.
שרה הוזייל: הייתי כשנה ללא עבודה.
סעיד אלחרומי: באיזה תחום את בוגרת תואר שני?
שרה הוזייל: בייעוץ.
שרה הוזייל: פניתי לכמה משרות, גם משרות ממשלתיות, ולא קיבלתי מענה.
שרה הוזייל: רק לפני שבועיים התחלתי לעבוד בפורום.
שרה הוזייל: .., אחרי שנה שלא עבדתי.
שרה הוזייל: יש לי חברות בוגרות תואר ראשון וגם הן לא עובדות.
סעיד אלחרומי: יש בנות משכילות ואקדמאיות מרהט ומהסביבה שבעצם אין להן מקום עבודה.
שרה הוזייל: נכון.
שרה הוזייל: אני אחת הדוגמאות.
קריאה: והן מוכנות לעבוד מחוץ לגבולות היישוב.
שלומית סומך להמן: העמותה שלנו מורכבת מאנשי מקצוע יהודים ובדואים.
שלומית סומך להמן: אני רוצה לדבר על כך שניתן לייצר הרבה מאוד משרות בלי להקים אזורי תעשייה לנשים - אני מדברת על תעסוקת נשים – בתוך טווח זמן שהוא קצר יחסית.
שלומית סומך להמן: בקהילה הבדואית יש 60,000 ילדים מגילאי לידה עד שש.
שלומית סומך להמן: הרבה מהם לא מגיעים בכלל למעונות היום אבל הם כן מגיעים למשל לטיפול החלב.
שלומית סומך להמן: אני חושבת שצריך להקים ועדה שהיא מייעצת לתחום של תעסוקת נשים ותתייחס לחסמים.
שלומית סומך להמן: אני חושבת שנכון להיום בתוך הטווח של גילאי לידה עד שש, עם 60,000 ילדים, אפשר לייצר המון מקומות עבודה שנשלטים היום בצורה משמעותית על ידי נשים יהודיות ועל ידי נשים ערביות מהצפון כי אין הכשרות מתאימות.
שלומית סומך להמן: אם אתה מקים ועדה כזאת כמו שאני מדברת עליה שהיא בין משרדית, לשכת התעסוקה אמרה לי שהיא מוכנה להביא נשים וילדים למשל למעונות האלה שעומדים ריקים ובתוך המעון שעומד ריק, גם תקיימו את ההכשרות, גם לא תנשורנה נשים מהקורסים כמו שזה קורה היום וגם לנשים שלהם יהיה מענה חינוכי.
שלומית סומך להמן: מעון לא חייב להיות לתושבי היישוב.
שלומית סומך להמן: אם אתה עושה קורס שנתי למלוות התפתחותיות, באותו מקום שאת עושה את הקורס, תפתחו את מעון היום.
שלומית סומך להמן: יש 530 גני ילדים, יש מתנ"סים, יש מרכזים לגיל הרך, יש תוכניות ביתיות, יש משפחתונים.
שלומית סומך להמן: אפשר לעשות מערך שלם של הדרכות והכשרות ולהכניס את הנשים האלה וזאת תעסוקה בתוך האזור שלהן ובתוך היישוב שלהן.
שלומית סומך להמן: הן לא צריכות לצאת.
שלומית סומך להמן: לא צריך לזה מיליוני שקלים.
שלומית סומך להמן: צריך שישבו החינוך והרווחה ולשכת התעסוקה ויש המון נכונות.
שלומית סומך להמן: אני יודעת כי אני עובדת עם כולם.
שלומית סומך להמן: רק בפרויקט שלנו אנחנו מקימים ספריות השאלה בתוך טיפות חלב, רק בפרויקט הזה יש לי מקום ל-30 ומשהו אנשים ואנחנו כבר התחלנו בתעסוקה מלאה בעלות לא גבוהה.
סעיד אלחרומי: נציג בנק ישראל.
סעיד אלחרומי: הנתונים שאנחנו רואים בדוח לא מחמיאים לבנק ישראל.
סעיד אלחרומי: אולי יש לך בשורות.
נאור נזרי: חשוב לומר שבנק ישראל מקדם גיוון תעסוקתי.
נאור נזרי: מבחינת הנתונים, זה נכון שהנתונים הם לא גבוהים.
נאור נזרי: אנחנו נתקלים בחסם גיאוגרפי מאוד משמעותי.
נאור נזרי: המטה של בנק ישראל יושב בירושלים.
נאור נזרי: מעל 90 אחוזים העובדים גרים בירושלים ולכן בכל ירידי התעסוקה שאנחנו נמצאים בהם, אנחנו בעצם נתקלים בקושי הזה.
סעיד אלחרומי: אתה מתכוון יריד תעסוקה לגיוס עובדים.
נאור נזרי: גיוס עובדים מהאוכלוסייה הערבית, הדרוזית, הצ'רקסית, הבדואית.
נאור נזרי: זה בעצם החסם העיקרי.
נאור נזרי: כמובן יש איזשהו קידום שאנחנו מנסים עם עובדים ספציפיים.
נאור נזרי: היה למשל עובד אחד דרוזי מהצפון שקידמנו עזרה בשכר דירה, מימון של נסיעות.
סעיד אלחרומי: האם יש לכם תוכנית לשילוב האוכלוסייה הזאת?
סעיד אלחרומי: שכר דירה זה משהו שמפתה או עוזר למי שמגיע מהדרום או מהצפון או מהמרכז, יישובים כמו טייבה, טירה, כפר קאסם.
סעיד אלחרומי: הם לא כל כך רחוקים מירושלים.
נאור נזרי: באמת אנחנו מוצאים שזה קושי.
נאור נזרי: האוכלוסיות האלה מתקשות ולא מוכנות לעזוב את האזור בו הן גרות לטובת עבודה בירושלים.
נאור נזרי: אנחנו מוצאים שזה קושי.
נאור נזרי: אנחנו נתקלים בזה בירידי התעסוקה בהם אנחנו נמצאים לעתים מאוד קרובות.
נאור נזרי: יש קשר ישיר עם מרכז ריאן ואנחנו נמצאים אתם בקשר ישיר.
נאור נזרי: אפשר לומר שהחסם הגיאוגרפי הוא החסם העיקרי.
סעיד אלחרומי: אבל אתם עובדים על זה.
נאור נזרי: אנחנו עובדים על זה.
נאור נזרי: כן.
נאור נזרי: המנכ"ל, מר חזי קאלו, הוא עובד על זה באופן ישיר.
נאור נזרי: הוא נמצא אתנו באותם ירידי תעסוקה, הוא מגיע והוא מדבר.
נאור נזרי: ראש מטה חטיבת משאבי אנוש שהוא מהמגזר הערבי מגיע.
נאור נזרי: יש גם כמה מנהלים מהמגזר הערבי.
נאור נזרי: זה משהו שהוא כן נמצא בתודעה ואנחנו כן עובדים על קידומו.
סעיד אלחרומי: רשות שדות התעופה.
אבי שמש: יחידת הביקורת ברשות שדות התעופה.
אבי שמש: אצלנו המצב השתפר ביחס למה שהוצג בתחילה על ידי נציג משרד מבקר המדינה.
אבי שמש: כיום מועסקים 60 באופן ישיר ברשות שדות התעופה ועוד כ-60 עובדים באופן עקיף, דרך קבלנים של שירותים חיצוניים.
אבי שמש: זה בעצם מהווה מעל שלושה אחוזים מכלל העובדים.
אבי שמש: כל מכרז ברשות מפורסם גם בשפה הערבית.
אבי שמש: אנחנו נתקלים, אנחנו פחות יודעים אולי לנתח את זה מבחינת הסיבות אבל אנחנו נתקלים במיעוט של פונים למכרזים עצמם למרות שכל מכרז מפורסם בשפה הערבית.
סעיד אלחרומי: זאת אומרת, לא פונים מספיק אנשים או שלא פונים בכלל.
אבי שמש: פונים אבל אנחנו מוצאים שאלה מעט פונים.
סעיד אלחרומי: אולי זה קשור לנושא הפרסום והמודעות בתוך היישובים הערביים ובתוך הערים הגדולות.
סעיד אלחרומי: אני מתכוון לבחור במרכז.
סעיד אלחרומי: עדיין מחכים לנמל המרכזי בנבטים.
אבי שמש: אנחנו לא במגרש של ההחלטות אלא במגרש של הביצוע.
סעיד אלחרומי: אנחנו מסכמים.
סעיד אלחרומי: היום דנו בסוגיה מאוד חשובה ומאוד קריטית לגבי האוכלוסייה הערבית בכלל, שילובה של האוכלוסייה הערבית בשירות הציבורי, בחברות הממשלתיות, ותוך כדי עלה גם נושא התעסוקה בחברה הערבית, בעיקר בחברה הבדואית.
סעיד אלחרומי: אני אסכם.
סעיד אלחרומי: זאת לא הישיבה הראשונה שהייתה נושא הזה בוועדה לביקורת המדינה.
סעיד אלחרומי: בקרוב אנחנו נקיים עוד ישיבת מעקב בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: כפי שביקשנו רשות החברות הממשלתיות, תוך 90 ימים, ברבעון הראשון של 2019, אנחנו רוצים לקבל בוועדה – ואני מבקש את זה מכל משרדי הממשלה – עדכון עדכני לגבי מספר המועסקים, אחוז המועסקים ולפי חילוקה גיאוגרפית.
סעיד אלחרומי: למשל, בדרום, במרכז ובצפון.
סעיד אלחרומי: זה יעזור לנו מאוד גם בשאר הוועדות.
סעיד אלחרומי: אם יש קשיים ויש חסמים בקרב החברה הערבית לטפל בזה, ואני יודע שיש חסמים כאלה, גם מה שאמר חברנו מבנק ישראל וממקומות אחרים, אבל אם יש גם סיפור אחר של אי ביצוע החלטות ממשלה.
סעיד אלחרומי: תזכרו, חברים, יש החלטות ממשלה, יש תוכניות ממשלה בנושא הזה והן לא להמלצה אלא הן לביצוע.
סעיד אלחרומי: אני מודה לכולם.
סעיד אלחרומי: אנחנו נתראה בקרוב לעוד דיון חשוב בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: הישיבה נעולה.
מירב בן ארי: אנחנו נפתח את הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מירב בן ארי: הנושא הוא הטיפול באנשים עם אוטיזם במערך בריאות הנפש – דו"ח מבקר המדינה 68ג: מערך האשפוז בבתי החולים הממשלתיים לבריאות הנפש.
מירב בן ארי: היום ה-24 בדצמבר 2018, ט"ז בטבת תשע"ט.
מירב בן ארי: הדיון הזה הוא דיון המשך לדיון שאני ניהלתי.
מירב בן ארי: אני אשמע את המבקר, משרד הבריאות אם יש איזה שינויים מאז - -
קריאה: לנו לא ידוע.
מירב בן ארי: לא, אוקיי.