GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלי יחימוביץ': יש עדין מוסדות אקדמיים שלא מגישים דוחות?
איילה אליהו: המוסדות הגדולים והמכללות האקדמיות, רובם הגישו אבל זה מתייחס גם למוסדות יותר קטנים כמו מוסדות שהם בפיקוח משרד התרבות או משרד העבודה והרווחה, שגם הם צריכים להגיש, ולא כולם הגישו.
שלי יחימוביץ': נתונים.
שלי יחימוביץ': את יכולה לתת לנו פשוט מספרים?
שלי יחימוביץ': על פי הדיווח שלהם, כמה אירועים של הטרדה מינית או תקיפה מינית היו באוניברסיטאות?
איילה אליהו: על פי הדיווחים היו 281 פניות בשנת תשע"ה - -
שלי יחימוביץ': בכל המוסדות האקדמיים.
איילה אליהו: בכל המוסדות, כשמתוכן טופלו 231 תלונות.
איילה אליהו: 80% מהמתלוננות היו נשים.
איילה אליהו: 70% מהתלונות הוגשו על ידי סטודנטים, רובם על ידי סטודנטיות.
איילה אליהו: יש 19 מוסדות, וביניהם מוסדות גדולים, שבהם לא הוגשה אף פניה אחת.
שלי יחימוביץ': כנראה שורר שם גן עדן ואין בכלל הטרדות והכל בסדר.
איילה אליהו: אנחנו רואים שאין שקיפות ביחס ל - -
שלי יחימוביץ': אבל רגע, לגבי הדיווחים האלה על המספרים – 271 – את יודעת איך הן הסתיימו?
שלי יחימוביץ': תלונה במשטרה?
שלי יחימוביץ': הרשעה?
שלי יחימוביץ': הרחקה?
שלי יחימוביץ': הדחה?
שלי יחימוביץ': ועדת משמעת?
איילה אליהו: אז אנחנו רואים שיש מגוון של טיפולים, שאין אחידות.
איילה אליהו: הרבה מוסדות מדווחים בצורות שונות על המקרים עצמם ומטפלים בצורות שונות בכל מיני מקרים שנראים דומים אבל יש גיוון רב בין המוסדות.
שלי יחימוביץ': כמה מאותם 271 אירועים נגמרו בהגשת כתב אישום או בתלונה למשטרה?
איילה אליהו: יש מספר אירועים בודדים שהסתיימו בהגשת תלונה במשטרה.
איילה אליהו: במקרים רבים המוסדות רוצים לעודד את המתלוננות לפנות למשטרה אבל הן לא פונות.
שלי יחימוביץ': התאחדות הסטודנטים, מי מדבר?
מעין חג'אג': אני רכזת - - - וגם - - -
שלי יחימוביץ': תקרבי אליך את המיקרופון עוד קצת.
שלי יחימוביץ': תגידי לי את הנתונים שיש בידיכם.
מעין חג'אג': הנתונים שיש בידינו זה בעצם אותם נתונים שיש במרכז המחקר והמידע כי כמו שחברת הכנסת עליזה לביא ציינה, אנחנו מתייחסים, לפחות בזמנו, לנושא של תיקון התקנות - -
שלי יחימוביץ': אבל הבנתי שמעבר לנתונים שהאוניברסיטאות מדווחות, אתם גם עושים סקרים בקרב הסטודנטים.
מעין חג'אג': נכון.
מעין חג'אג': יש לנו את סקר הסטודנט שאנחנו מעבירים, שם אנחנו גם שואלים על תופעת ההטרדות המיניות - -
שלי יחימוביץ': ומה הנתונים מהסקר הזה?
שלי יחימוביץ': כי את הנתונים של ה-מ.מ.מ שמענו.
מעין חג'אג': מדובר באחוזי דיווח מאוד נמוכים, בערך כחמישה אחוז מהסטודנטים מעידים שהם עברו הטרדה מינית מקרב האוכלוסייה בתוכם - -
שלי יחימוביץ': חמישה אחוז מכלל הסטודנטים מדווחים שהם עברו הטרדה מינית?
מעין חג'אג': כן.
שלי יחימוביץ': מדובר בכמה מספרים?
שלי יחימוביץ': מישהו יכול לעשות בשבילי את החשבון?
מעין חג'אג': בסקר האחרון ענו כ-10,000 סטודנטים.
שלי יחימוביץ': מישהו יעשה את החשבון?
שלי יחימוביץ': על כל פנים, אנחנו מדברים על אלפים רבים שהוטרדו מינית.
מעין חג'אג': נכון, ומתוך, רובם מציינים שהם בחרו לא לפנות לנציבה או למוסד ולהתלונן כי הם לא חשו שהטיפול הולם וראוי, ושהתלונה שלהם לא מקבל מענה הולם.
מעין חג'אג': אני כן רוצה לציין שתי נקודות שבעינינו שינוי שלהן יכול להוות שינוי משמעותי בשטח, שזה באמת הנושא של - - - שהוזכר קודם, על ידי שינוי הרכב בית הדין המשמעתי ויצירת בית דין ייחודי במוסדות למניעת הטרדה מינית וטיפול בעבירה מינית, כשהרכב בית הדין לטעמנו, צריך להתווסף על הנציבות גם של נציגי ציבור, כמובן לא מטעם המוסד, ונציגות של סטודנטים שהם לא זכאים לשבת בבית הדין בכלל, גם על מנת ללוות את הסטודנטים והסטודנטיות שמגיעים לשם וגם בכלל, כיוון שאין מספיק שקיפות בתהליך עצמו.
שלי יחימוביץ': כלומר, התופעה הזאת שהסגל עושה דין לעצמו, מחליט בענייני עצמו, מכריע בענייני עצמו, זה דבר שחייב להיפסק.
שלי יחימוביץ': זה לא הגיוני, זה בלתי סביר לחלוטין.
שלי יחימוביץ': ומה משיבים לכם כשאתם מבקשים נציג של אגודת הסטודנטים?
מעין חג'אג': המוסדות לא ששים לערב סטודנטים בענייני משמעת של סגל, ואני אומרת את זה בלשון המעטה.
מעין חג'אג': הם פשוט מתנגדים באופן די ברור.
מעין חג'אג': אני כאן אציין לטובה את האוניברסיטה העברית, שאני יודעת שנעשה שם תהליך מאוד משמעותי בשיתוף של סטודנטים לסגל והתאים הפמיניסטיים, ששם יש נציגות יותר מורחבת, אם כי זה לא מספיק.
מעין חג'אג': נקודה שנייה שהוזכרה פה קודם – באמת הסמכויות של הנציבות לנקוט אמצעי ביניים הגנתיים לטובת המתלוננות, שהיום כמעט ולא קיימות.
מעין חג'אג': כמו השעיה זמנית של הבן אדם שהטריד - -
שלי יחימוביץ': כלומר, זה במנדט של הנציבה - -
מעין חג'אג': היום זה לא במנדט של הנציבה.
מעין חג'אג': היינו רוצים שזה יהיה במנדט של הנציבה.
מעין חג'אג': אני רק אזכיר עוד נקודה, שהבעיה החמורה ביותר היא דווקא במוסדות הקטנים, שם בדרך כלל הוועדה או בית הדין מורכב מהנשיא או הנשיאה אד-הוק, ושם היכולת של הנציבה להשפיע אפילו קטנה יותר מכיוון שיש צוות מצומצם יותר, והדברים הרבה פעמים נתונים לשיקול דעתו של הנשיא.
שלי יחימוביץ': שתיכן סטודנטיות, כן?
מירב סלע: אנחנו כבר לא סטודנטיות אבל אנחנו - - -
שלי יחימוביץ': מעבר לנתונים, אפשר לצייר בכמה מילים את האווירה?
שלי יחימוביץ': האם יש אווירה של אפשרות קלה להטרדה מינית באוניברסיטה?
מעין חג'אג': אני חושבת שזה משתנה ממוסד למוסד.
מעין חג'אג': לתחושתי, כסטודנטית, כשהייתי בתואר ראשון, האווירה לא היתה קלה.
מעין חג'אג': בתואר השני הדברים קצת יותר חופשיים, בוא נאמר, בין הסטודנטים לבין הסגל.
מעין חג'אג': מטבע הדברים, כשעובדים על תזה או על דוקטורט אפילו בהמשך, הדברים יותר אישיים, ושם - -
שלי יחימוביץ': לטוב או לרע?
מעין חג'אג': לרע.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, באופן אבסורדי, אם את לומדת לתואר שני, הסיכויים שתוטרדי מינית הם גבוהים יותר בגלל שהעבודה צמודה יותר ובגלל האינטימיות שנוצרת.
עליזה לביא: וגם אולי הדרך של הקידום של המחקר שלך.
עליזה לביא: זאת המצוקה האמתית.
מעין חג'אג': בדיוק.
שלי יחימוביץ': את גם תלויה יותר בממונה עליך.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, ככל שיחסי התלות גוברים, ככה הסיכוי להטרדות מיניות הוא גבוה יותר.
שלי יחימוביץ': לא המצאתי כאן את הגלגל במה שאמרתי עכשיו.
עליזה לביא: אם המנחה שלך לא ימליץ עליך, אז...
שלי יחימוביץ': יש כל כך הרבה סנקציות, זה מוסד כל כך הירארכי עם יכולת כל כך גדולה לשלוט בהמון נקודות על גורלה של הסטודנטית או של הסטודנט, כי אנחנו שומעים ש-20% מהתלונות על הטרדות הן של גברים, אז בשל ההירארכיות של המוסד.
שלי יחימוביץ': יש כאן אוסף של דברים.
שלי יחימוביץ': גם מוסד שרוצה לשמור על המכובדות הפיקטיבית שלו ומכסה, וגם באמת יחסי תלות מאוד מאוד גדולים, שהם צלוחית הפטרי של הטרדות מיניות ושל תקיפה מינית.
שלי יחימוביץ': יש לכן עוד נתונים לספר לנו?
מעין חג'אג': לא, אין עוד נתונים.
מעין חג'אג': אני רק מקווה ששיעור הדיווחים שיהיה בדיון הקרוב שיהיה בוועדת מעמד האישה יעלה, ובהיבט הזה חשוב לציין נקודה נוספת, שלמעט הדיווחים לוועדה לקידום מעמד האישה - -
שלי יחימוביץ': בראשות חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, שעושה עבודה מצוינת.
מעין חג'אג': נכון, היא מדהימה, אנחנו נעזרים בה המון.
מעין חג'אג': אין שום מנגנון אחר שמחייב התייחסות של המוסדות לנושא הזה.
מעין חג'אג': לצערנו, אין אף גורם שמפקח על היישום של הדברים האלה במוסדות, ואם מוסד מסוים לא מקיים את לשון החוק או לא מטפל בצורה נאותה, למעט לתבוע אותו, זה תהליך שהוא - - - אין כלים אחרים.
שלי יחימוביץ': אני אבקש לקצר.
יוליה מלינובסקי: אני אהיה מאוד קצרה.
יוליה מלינובסקי: תודה רבה על זכות הדיבור.
יוליה מלינובסקי: אני גם סטודנטית לשעבר.
יוליה מלינובסקי: חוויתי כמה פעמים ולא פעם אחת דברים כאלה, אין מה לעשות.
יוליה מלינובסקי: כאילו, יש מה לעשות אבל כל אחד מאתנו - -
שלי יחימוביץ': בגלל זה אנחנו פה, כי יש מה לעשות.
יוליה מלינובסקי: כל אחת מאתנו היתה בסיטואציה כזאת, ואני תמיד מצאתי את עצמי דרך בריחה.
יוליה מלינובסקי: אני הייתי אלופה בלברוח.
שלי יחימוביץ': מה, פשוט לקום ולברוח?
יוליה מלינובסקי: למצוא דרך כי את צדקת, את תלויה במרצה, את תלויה באותו המנטור שלך אז פטור, את יודעת, ליצור בריחה ביצירתיות.
שלי יחימוביץ': ספרי לנו על זה.
שלי יחימוביץ': אין אחת שלא יודעת מה המשעות של בריחה והתחמקות.
יוליה מלינובסקי: אבל רציתי להעלות משהו נוסף, ואני טיפלתי בזה בעבר, ממש בשתי דקות: יש עוד תופעה של הטרדות מיניות של סטודנטיות ולא של הסגל.
יוליה מלינובסקי: זה בולט במיוחד בערים מעורבות, איפה שיש חיכוך בין האוכלוסייה היהודית והאוכלוסייה הערבית, וזה קרה בירושלים המון.
יוליה מלינובסקי: וגם פה, סטודנטיות שמתלוננות, המוסד לא עושה כלום כדי להגן.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת - -
שלי יחימוביץ': אנחנו נשמע, ואחרי זה את יכולה להגיד מה שאת רוצה.
יוליה מלינובסקי: יש תופעה - -
שלי יחימוביץ': הבנתי, אל תחזרי על מה שאמרת, תמשיכי.
יוליה מלינובסקי: אני רק מנסה להגיד שלהטרדה מינית, זה לא רק על ידי סגל, גם יש דברים מסביב.
יוליה מלינובסקי: ומוסד אקדמי, במקרה הזה האוניברסיטה העברית, לא יכול לטשטש את זה ולהגיד שזה לא קורה.
יוליה מלינובסקי: קיבלנו המון פניות מסטודנטים.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, הם צריכים גם להגן על הסטודנטיות שלהם בכותלי המוסד, ולטפל בכל התופעה הזאת.
יוליה מלינובסקי: יודעים את זה.
יוליה מלינובסקי: זה שאנחנו לא נעלה את זה לסדר היום בגלל שזה פוליטיקלי קורקט – לא, זה קורה.
יוליה מלינובסקי: זה עדין קורה כל יום.
יוליה מלינובסקי: אז פשוט לתשומת ליבם של אנשי המוסדות האקדמיים.
יוליה מלינובסקי: כמובן, כל תופעה היא פסולה אבל פה לפחות יש למי להתלונן.
יוליה מלינובסקי: שם הם פשוט חסרי אונים.
שלי יחימוביץ': תודה לחברת הכנסת מלינובסקי.
שלי יחימוביץ': אני אגיד דבר אחד שהוא עובדה ונתון:
שלי יחימוביץ': הטרדות מיניות קורות בלא הבדל כמותי גם במוטרדות וגם במטרידים בין יהודים וערבים, מזרחים ואשכנזים, עשירים ועניים, דתיים וחילוניים.
שלי יחימוביץ': אם יש משהו שהוא חוצה חברות באופן מוחלט זה הדבר הזה, זה קשת התקיפה המינית מהטרדה מינית ועד אונס.
שלי יחימוביץ': גם לכל מי שקורא לנו להיות צנועות וחסודות יותר כי אז אנחנו נמנע הטרדה מינית - גם במקומות שנשים מכוסות מכף רגל ועד ראש ורואים להן רק את העיניים במקרה הטוב, שיעור התקיפות המיניות לא נמוך יותר.
שלי יחימוביץ': זאת מחלה שמשותפת לכל החברות ללא הבדל גזע ודת.
שלי יחימוביץ': לא אמרתי ומין, כי מין זה הרבה פחות.
עודד פריד: שאלתי לגבי נטייה מינית?
עודד פריד: הטרדות מיניות גם לא מבחינות על רקע נטייה מינית.
שלי יחימוביץ': גם כשגברים תוקפים גברים זה לא בהכרח בגלל שהם הומוסקסואלים אלא זה אקט של שליטה, כוח ואלימות.
שלי יחימוביץ': זה לא אקט של יחסי מין בעצימות גבוהה.
עודד פריד: כבוד היושבת ראש ביקשה נתונים.
עודד פריד: יש לנו נתונים ספציפית על העניין הזה בהקשר של - -
שלי יחימוביץ': אז עוד לא קיבלת רשות דיבור.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת יעל גרמן, את רוצה לדבר?
יעל גרמן: זה נושא שאני חושבת שצריך להטריד אותנו במיוחד מפני שמשום מה נדמה, זה הרושם שלי, שבאוניברסיטאות הדברים לעיתים מוחלקים ומועלמים.
יעל גרמן: שמענו לא אחת על כך שאמנם מוציאים את המרצה לחופשה כזו או אחרת, לשנת לימודים וכולי אבל לאחר מכן, כשהוא חוזר, אף אחד לא יודע לאן הוא מגיע, ואם הוא לא ממשיך בהטרדה המינית באוניברסיטה האחרת.
יעל גרמן: נראה לי שעצם זה שאנחנו לא יודעים, שאין לנו מידע על השמות, שאנחנו לא מקבלים איזה שהוא מידע – עזבי, לא אנחנו.
יעל גרמן: שבתוך האוניברסיטאות ידעו - -
קריאה: המוסדות להשכלה גבוהה.
יעל גרמן: בכל המוסדות, נכון.
יעל גרמן: אני אומרת אוניברסיטאות אבל בוודאי שזה גם המכללות.
קריאה: זה עושה לנו קצת חוסר צדק.
יעל גרמן: בכל המוסדות להשכלה גבוהה, שהשם של המטריד יעבור כדי שלא ניתן יהיה להמשיך בהטרדה.
יעל גרמן: זה דבר שהוא בלתי אפשרי.
שלי יחימוביץ': בדיוק כמו שנעשה עם מי שמבצעים מעשים מגונים ותקיפה מינית בילדים.
יעל גרמן: לדאבוני, בקטע הזה יש לקונה גדולה ולא מעבירים את השמות, ואנחנו רואים שהם כן ממשיכים אם לא מפקחים עליהם.
שלי יחימוביץ': פרסום שמות התוקפים הוא הכרחי לחלוטין גם כיוון שהחברה צריכה לדעת שהם חטאו ופשעו, וגם כדי שנפגעות ונפגעים אחרים שלא ימשיכו להיפגע.
שלי יחימוביץ': בהחלט, זו נקודה מאוד משמעותית.
שלי יחימוביץ': יש כאן נציג לור"ה?
קריאות: יש כמה נציגים לור"ה.
שלי יחימוביץ': מי מכם ידבר?
קרן רפלנסקי אלעד: אני היועצת המשפטית של אוניברסיטת תל-אביב.
קרן רפלנסקי אלעד: ראשית, אני רוצה להתייחס למה נעשה באוניברסיטה מאז הדוחות של מבקר המדינה, ב-2012 ו-2016 - -
שלי יחימוביץ': רק באוניברסיטת תל-אביב?
שלי יחימוביץ': אז לא, אני מבקשת מישהו שידבר בשם כלל האוניברסיטאות.
קרן רפלנסקי אלעד: אני מדברת בשם כולם.
קרן רפלנסקי אלעד: ראשית, אני אדבר על מגמה שקורית בכל האוניברסיטאות, גם אצלנו וגם באוניברסיטה העברית, בבתי הדין למשמעת של הסגל האקדמי – צורפו נציגי ציבור, שופטי בית משפט מחוזי בדימוס, פרקליטים בכירים, פרקליטי מחוז בדימוס.
קרן רפלנסקי אלעד: הוחלף חבר סגל בנציג ציבור לאור הביקורת שנכתבה על ידי מבקר המדינה.
קרן רפלנסקי אלעד: זה דבר ראשון.
קרן רפלנסקי אלעד: לגבי פרסום שמות – גם לזה התייחסנו, גם זה עלה בדוחות.
קרן רפלנסקי אלעד: התרנו לבית הדין למשמעת, מה שלא היה קיים בעבר, שיקול דעת לפרסם את שם הנילון.
קרן רפלנסקי אלעד: בעניין הזה, אני רוצה להתייחס שבאחד התיקים שאני טיפלתי, המתלוננת עצמה התקשרה אלי והתחננה שלא נפרסם את שם הנילון מאחר ואם נפרסם את שמו, גם היא תיחשף.
קרן רפלנסקי אלעד: הבטחתי לה שזה לא יראה ולכן, מה שעשינו, זה היתרנו לבית הדין שיקול דעת לאחר התייעצות עם המתלוננת, האם היא מעוניינת שיפורסם שמו של הנילון, שמא היא עצמה תיחשף.
שלי יחימוביץ': כמה מבתי הדין המשמעתיים מממשים את זכותם לפרסם את שם הנילון?
קרן רפלנסקי אלעד: ההוראה הזאת שהוספנו לתקנון, שבאה בעקבות הביקורת שנשמעה היא הוראה חדשה.
קרן רפלנסקי אלעד: עכשיו מתקיימים כמה הליכים במקביל - אגב, שבחלקם האוניברסיטה דורשת עונשים חמורים מאוד, ונראה איך בית הדין יישם את ההוראה החדשה הזאת.
שלי יחימוביץ': שואלת חברת הכנסת גרמן איפה זה מתפרסם?
קרן רפלנסקי אלעד: כל פסקי הדין, וזה ללא יוצא מן הכלל ללא שמות הנילון, מתפרסמים באתר האוניברסיטה, בדף הראשי של אוניברסיטת תל-אביב מפורסמים כל פסקי הדין וגם תמצית שלהם לעתים.
קרן רפלנסקי אלעד: גם תמצית של גזר הדין של הענישה.
קרן רפלנסקי אלעד: פעם בשנה הנציבה למניעת הטרדה מינית מפיצה לכל הקמפוס, לכל קהילת הקמפוס, את כל פסקי הדין והדיונים שהתקיימו.
קרן רפלנסקי אלעד: בעתיד, אם יפורסם גם שמו של הנילון בהתאם להוראה החדשה, כמובן שזה יפורסם בצירוף שמו של הנילון.
קרן רפלנסקי אלעד: עוד דבר מבחינת סיוע למתלוננות, שזו הוראה נוספת שהוספנו: בהליך המשמעת שמתקיים, רשאית המתלוננת לבקש נציג שישתתף כמשקיף, נציג של אגודת הסטודנטים.
קרן רפלנסקי אלעד: אם היא מבקשת את זה, אנחנו מאפשרים את זה, וזאת הוראה נוספת שהצטרפה לתקנון.
קרן רפלנסקי אלעד: עוד דבר לגבי הדברים שנאמרו כאן לגבי חברי סגל שפרשו מהאוניברסיטה ולא התקיים כנגדם הליך משמעתי – אני רוצה להסביר שקודם כל, אני לא מכירה הסכמים כאלה כמו שאתם טענתם כאן אבל בעיקרון, ואני אומרת את זה בשם כל האוניברסיטאות וכל ההליכים המשמעתיים שמתקיימים, הליך משמעתי, בשונה מהליך פלילי שהוא קיים גם ובמקביל ובנוסף ולא במקום, הליך משמעתי הוא הליך שבין המעסיק לבין המועסק.
קרן רפלנסקי אלעד: מרגע שהמועסק מחליט שהוא עוזב את מקום העבודה, עונש של פיטורין, עונש של נזיפה, עונשים מהסוג הזה כבר לא רלוונטיים - -
שלי יחימוביץ': ובתוך ההליך הזה - -
ליאורה שמעוני: אנחנו לא מקבלים את זה.
ליאורה שמעוני: אנחנו קיבלנו את התשובה הזאת ואנחנו אמרנו שאנחנו לא מקבלים את זה.
ליאורה שמעוני: ענה לו במפורש - -
קרן רפלנסקי אלעד: אגב, באחד התיקים גם אמרנו שאם חבר הסגל יבקש לשוב ולהתקבל לאוניברסיטה, יידרש בעניינו דיון מיוחד תוך לקיחה בחשבון של הדבר שנעשה ולאור הבירור שיתקיים בעניינו.
קרן רפלנסקי אלעד: זאת אומרת, אם תהיה לנו את האכיפה כלפיו, אם הוא ירצה להתקבל בחזרה לאוניברסיטה, אנחנו נשוב ונשקול את זה בהתייחס לדברים האלה.
ליאורה שמעוני: זאת התשובה שהשבתם לנו, ואנחנו אמרנו לכם שהתקנון מאפשר להעמיד לדין גם את מי שפרש או מי שהתפטר.
ליאורה שמעוני: זה לא בא אחד במקום השני.
ליאורה שמעוני: עובדה גם שראינו במקרה אחד לפחות, שאחד מחברי הסגל פרש והוא חזר אחרי שנה, שנתיים, והמשיך במעללים הנחמדים הללו.
קרן רפלנסקי אלעד: אז אני לא מכירה כזה מקרה.
קרן רפלנסקי אלעד: אני רק רוצה להתייחס למה שאמרה היושבת ראש ואת זה צריך לזכור: במקביל להליך המשמעתי, שהוא הליך מוגבל בתחולה שלו לגבי עובדי האוניברסיטה, קיים ועומד קודם כל ההליך הפלילי.
קרן רפלנסקי אלעד: וההליך הפלילי זה גם כאן לאוניברסיטה יש תפקיד, והנציבה מלווה את המתלוננת ככל שהיא מבקשת וככל שהיא רוצה לסייע לה להתלונן במשטרה - -
שלי יחימוביץ': האם ועדת המשמעת מבקשת מהמתלוננות או מציעה להן לפנות למשטרה ומציעה להן ליווי בפניה למשטרה?
קרן רפלנסקי אלעד: כן.
קרן רפלנסקי אלעד: ברגע שהמתלוננת פונה לנציבה, ההנחיה הראשונה של הנציבות ליתר דיוק, כי יש לנו שתי נציבות, גם לסגל המינהלי בהתאם לתיקון חוק שדנה בו עליזה לביא.
קרן רפלנסקי אלעד: גם מקרב הסגל המינהלי וגם מהסגל האקדמי כדי שמתלוננת שחשה לא נוח לפנות לנציבה מהסגל האקדמי, תוכל לפנות לסגל המינהלי והפוך.
קרן רפלנסקי אלעד: הנציבה מציעה למתלוננת את כל האפשרויות, לרבות הליך פלילי, לרבות הגשת תביעה אזרחית, ואני רוצה להגיד עוד דבר: במקביל להליך הפלילי על האוניברסיטה, גם מוטלת חובה בעבירות חמורות – למשל, עבירה של אונס, לדווח ליועץ המשפטי לממשלה.
קרן רפלנסקי אלעד: במקרה הזה, אנחנו מקפידים על דיווח מידי ליועץ המשפטי לממשלה, שנותן לנו הוראות כיצד לנהוג, כמו במקרה שפורסם לאחרונה, שבו קיבלנו הוראה חד-משמעית מהיועץ המשפטי לממשלה לחדול מהליך.
קרן רפלנסקי אלעד: יחד עם זה, הספקנו לעשות הפרדה בין המתלוננת לבין הנילון, ואנחנו מחכים להחלטת הפרקליטות בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': של הפרדה פיסית.
קרן רפלנסקי אלעד: הפרדה פיסית במעבדה.
קרן רפלנסקי אלעד: כן, בהחלט.
קרן רפלנסקי אלעד: אגב, עשינו עוד כמה סעדי ביניים - -
קרן רפלנסקי אלעד: בהחלט.
קרן רפלנסקי אלעד: רק בעת האחרונה פורסם בתקשורת, בערוץ 10 אם אינני טועה, על מקרה שבו אוניברסיטת תל-אביב השעתה חבר סגל בכיר עוד טרם קיום דיון משמעתי בעניינו, וזה לאחר שערכנו בירור ביניים ונתנו לנילון, חבר סגל בכיר, אני חוזרת, לשטוח את טענותיו, ורק לאחר הבירור הזה השעינו אותו.
שלי יחימוביץ': יש לכם זיקה בעבודה למרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית?
שלי יחימוביץ': אתם מתייעצים לפעמים עם מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית?
שלי יחימוביץ': אתם מערבים אותם?
קרן רפלנסקי אלעד: קודם כל, אני מאוד אשמח שייווצר קשר כזה.
קרן רפלנסקי אלעד: אני לא יודעת - -
שלי יחימוביץ': אתן מוזמנות לייצר קשר אחרי הישיבה.
קרן רפלנסקי אלעד: בשמחה רבה.
קרן רפלנסקי אלעד: אני רק אומרת שגם באוניברסיטה יש את דיקנט הסטודנטים, שיש שם סיוע נפשי שאנחנו - - -
שלי יחימוביץ': שאלתי דבר מאוד ספציפי, ואני חייבת לציין בהקשר הזה שלמרכזי הסיוע יש את הניסיון המצטבר, את האתוס, את הכלים, את היכולת שפשוט כואב הלב לא לנצל.
ליזה ניקולאיצ'וק: ואת כמות הפניות של נפגעות שלא מוכנות - -
שלי יחימוביץ': רק רגע.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת דב חנין אתה עוד לא דיברת.
שלי יחימוביץ': מירב בן ארי תכף תנהל במקומי את הישיבה לאיזה פרק זמן.
יוליה מלינובסקי: לגברת שדיברה קודם.
יוליה מלינובסקי: האם המוסדות האקדמיים מדברים ביניהם?
יוליה מלינובסקי: כי יכול להיות שהאדם פרש מהמוסד הזה והלך למוסד אחר.
תמר ברוש: אני אתייחס.
תמר ברוש: אני המרכזת למניעת הטרדה מינית של אוניברסיטת תל-אביב.
תמר ברוש: אז תשובה לשאלתך ולסטודנטיות: במהלך כל השנה שעברה, שנת תשע"ז, קם פורום של איגוד הסטודנטים הארצי עם הנציבות של כל המוסדות להשכלה גבוהה, זה לאו דווקא האוניברסיטאות.
תמר ברוש: המפגשים התקיימו באוניברסיטת תל-אביב.
תמר ברוש: יד ביד הלכנו עם הסטודנטים.
תמר ברוש: לצערי, אני לא רואה אותם כאן, זה אחרות.
תמר ברוש: לא ראיתי כאן סטודנטיות שבאו וישבו אתנו בכל המפגשים.
תמר ברוש: ניסינו לגבש דף עמדה שייצג את – ביחד, הסטודנטים והסגל, סגל האוניברסיטאות.
שלי יחימוביץ': אבל זה נאמר.
שלי יחימוביץ': סך הכל שאלה חברת הכנסת מלינובסקי האם האוניברסיטאות מחליפות ביניהן מידע?
תמר ברוש: בוודאי.
תמר ברוש: מקרים כאלה בוודאי.
תמר ברוש: אנחנו נפגשים בינינו - -
יוליה מלינובסקי: לא, אבל מפגשים.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, זה לא שאם אני מתקבלת לעבודה, פרשתי ממך ומתקבלת למכללה אחרת, יש לי בשאלון שאלה: האם היה נגדי דין משמעתי בנושא עבירות מיניות.
יוליה מלינובסקי: סליחה, שאלתי שאלה מאוד פשוטה: אתם זרקתם אותי כי עברתי על משהו.
יוליה מלינובסקי: אני הלכתי למכללה אחרת.
יוליה מלינובסקי: האם שם בשאלות שואלים את אותו מרצה שבעבר עבד, מה היתה סיבת העזיבה ואם היה דין משמעתי בנושא הטרדה מינית?
יעקב ברגמן: עם פרופסור בן ארי, שעזב את - - -
קריאה: שמו של פרופסור בן ארי פורסם בכל העיתונות.
שלי יחימוביץ': שקט בבקשה.
שלי יחימוביץ': מי הנציג של המל"ג פה?
קריאה: אין מל"ג, זאת הבעיה.
עומרי גולן: אני.
עומרי גולן: אני מהלשכה המשפטית של המל"ג.
עומרי גולן: שלום.
עומרי גולן: אתם שואלים לגבי הסמכות של המל"ג – אז קודם כל, כדי להסביר, להיכנס לקונטקסט הנכון, המל"ג היא תאגיד סטטוטורי שהוקם לפי חוק המל"ג למוסד המנחיל ענייני השכלה גבוהה בישראל - -
שלי יחימוביץ': תחסוך מאתנו את ההרצאה על תולדות המל"ג.
עומרי גולן: לא ניתנו סמכויות לעניין של אכיפה ומניעת הטרדה מינית.
עומרי גולן: כלומר, ככל שרוצים לעשות משהו כזה - -
שלי יחימוביץ': אני מבקשת מכולם לא לקרוא קריאות ביניים.
שלי יחימוביץ': אז רגע, אני רוצה לשאול את ליאורה ממשרד מבקר המדינה: האם המל"ג נטול סמכויות בטיפול בעבריינות מין באוניברסיטאות?
ליאורה שמעוני: המל"ג הוא הרגולטור של מערכת ההשכלה הגבוהה.
ליאורה שמעוני: לא צריך לתת לו סמכות לכל דבר ודבר.
ליאורה שמעוני: להגיד שאין להם סמכות בנושאים של הטרדות מיניות זה כמו להגיד אין לי סמכות לטפל רק בנושא מינורי כזה או אחר.
ליאורה שמעוני: זה לא נושא מינורי, זה נושא מרכזי, וכפי שאני גם יודעת אתם השבתם, זאת התשובה שלכם היתה לדוח ב-2013, ואנחנו לא קיבלנו את העמדה הזאת.
ליאורה שמעוני: המל"ג הוא הרגולטור של מערכת ההשכלה גבוהה ובכלל זה תפקידו לעסוק גם בנושאים של מניעת הטרדות מיניות.
ליאורה שמעוני: אין כאן בכלל על מה לדבר.
עומרי גולן: סליחה, אם אפשר רק להשיב או בכלל לסיים את הטיעון בנושא הזה: ברמה הדקלרטיבית וההצהרתית והרצון לשיתוף הפעולה, בוודאי שהמל"ג לקחה חלק והיתה החלטה לקראת 2013 שדיברה על מה המוסדות צריכים לנקוט ובאיזה שיטות הם צריכים לנקוט - -
יעקב ברגמן: לא נכון.
עומרי גולן: כן נכון.
עומרי גולן: יש החלטה, היא כתובה והתפרסמה.
עומרי גולן: המל"ג היתה שותפה לתקנות למניעת הטרדה מינית - חובות מעביד, והיא גם - -
שלי יחימוביץ': סליחה, אני קוראת את התשובה שלכם למבקר.
שלי יחימוביץ': היא שערורייתית.
שלי יחימוביץ': אתם כותבים: בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה המל"ג כי נוכח עצמאותם המינהלית של המוסדות להשכלה גבוהה ואופי תפקידן של מל"ג וות"ת, אין מקום שהן תתפקדנה כמעין ערכאת ערעורים הבוחנת את דרכי הטיפול של המוסדות בתלונות על הטרדה מינית, ואין זה מתפקידן.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, אתם מתנערים לחלוטין.
שלי יחימוביץ': הנושא הזה לא מעניין אתכם, לא בספקטרום שלכם, לא מתעסקים אתו.
עומרי גולן: זה יכול להיות בספקטרום שלנו - -
אהרון הלינגר: סליחה, הוויכוח הזה הסתיים בשנת 2013, באמירה של מבקר המדינה בדוח, ואני מתפלא שאתה חוזר על זה שוב.
עומרי גולן: זה המצב המשפטי.
עומרי גולן: אם אתם רוצים שאני - -
אהרון הלינגר: סליחה, אני לא יודע אם אתה היית ב-2013.
אהרון הלינגר: הנושא הזה נבחן עם הנהלת מל"ג וות"ת ביסודיות, וכתבנו בדוח הביקורת: "משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג ולות"ת כי גיבוש מדיניות וקביעת קווים מנחים בנושא חשוב הנוגע כאמור לצביונה ולדמותה של מערכת ההשכלה הגבוהה אינם פוגעים בעצמאותם המינהלית של המוסדות.
אהרון הלינגר: עוד העיר משרד מבקר המדינה כי התקנון לדוגמה הוא תקנון כללי הנוגע לגופים מסוגים שונים ולכן, הוא אינו יכול לשמש תחליף למדיניות המתאימה למערכת מורכבת ומיוחדת כמו מערכת ההשכלה הגבוהה.
אהרון הלינגר: " לא אמשיך לקרוא את מה שכתבנו בדוח.
אהרון הלינגר: הנושא הזה עלה והסתיים - - -
עומרי גולן: בסדר גמור.
עומרי גולן: התוויית מדיניות זה בוודאי משהו שאנחנו משתפים אתו פעולה.
עומרי גולן: השאלה היא מה יכולת האכיפה של המל"ג מבחינה משפטית.
עומרי גולן: מה היכולת לשבת בערכאת ערעור - -
אהרון הלינגר: - - -
עומרי גולן: אם אתה מדבר על המצב המשפטי הקיים, אני לא יכול להיכנס לדין משמעתי שבין מעסיק - -
שלי יחימוביץ': אתה יכול.
שלי יחימוביץ': אתה יכול להתוות מדיניות.
שלי יחימוביץ': אבל כתבתם שאין לכם סמכות להתוות מדיניות.
עומרי גולן: שוב, אני יכול ברמה הדקלרטיבית.
עומרי גולן: היתה החלטת מל"ג, היתה הנחיה למוסדות.
עומרי גולן: ברמת האכיפה, יש כאן בעיה.
שלי יחימוביץ': חברים, אני אוציא את מי שידבר.
שלי יחימוביץ': לא שומעים פה אף אחד.
שלי יחימוביץ': אתה מבין איך הדברים שלך נשמעים?
שלי יחימוביץ': ברור לי שאתה לא קובע.
שלי יחימוביץ': שלחו יועץ משפטי כדי שיגן על אי-ההחלטות הנואלות של המל"ג.
עומרי גולן: יש החלטות של המל"ג ויש מדיניות של המל"ג.
עומרי גולן: השאלה פה - -
שלי יחימוביץ': אבל היא דקלרטיבית.
שלי יחימוביץ': מה זה דקלרטיבית?
שלי יחימוביץ': איך אפשר לשנות מציאות עם דקלרטיביות?
עומרי גולן: אם מוסד להשכלה גבוהה לא מקיים את חוק חובת המכרזים או את חוק חופש המידע, שחל על כל רשויות השלטון המתוקצבות לצורך העניין, אני יכול כמועצה להשכלה גבוהה לבוא ולהתערב באכיפה על הנושא הזה?
יעקב ברגמן: כן, צריכה להיות סמכות.
עומרי גולן: יכול להיות שצריך אבל שוב - -
דב חנין: תודה לך גברתי היושבת ראש והערכה על קיום הדיון הזה.
דב חנין: כדי לחתוך את הקשר הגורדי בוויכוח הזה בין עמדת מבקר המדינה לבין העמדה של המל"ג, שאני מצטער עליה אבל אני מבין שזו העמדה שלכם, אני חושב שהכדור נמצא אצלנו.
דב חנין: אם יש וויכוח על השאלה מהו החוק, אנחנו הכנסת.
דב חנין: אם יש בעיה - -
שלי יחימוביץ': סליחה חבר הכנסת חנין, אני חייבת לחלוק עליך.
דב חנין: מותר לך אבל אחרי שאסיים את דברי.
שלי יחימוביץ': לא, אני רוצה רגע להתערב בדברים ומיד אחרי זה אתן לך לדבר: לא על כל דבר אנחנו נחוקק חוק.
שלי יחימוביץ': החוק למניעת הטרדה מינית נחקק בשנת 1998.
שלי יחימוביץ': הוא קיים, הוא נייר הלקמוס שלנו, לפיו כל המוסדות צריכים לפעול, גם הות"ת, גם המל"ג, גם האוניברסיטאות, כל מוסד עלי אדמות, ולחלוטין אנחנו עכשיו נתחיל לתקן את החוק כדי שהמל"ג תעשה מה שהיא יכולה לעשות היום בכלים שיש בידיה?
שלי יחימוביץ': סליחה, חבר הכנסת חנין, אני מתנצלת.
דב חנין: תודה לך גברתי.
דב חנין: אני מרשה לעצמי לחלוק על דבריך.
דב חנין: החוק למניעת הטרדה מינית הוא חוק חשוב, והוא ללא ספק נייר הלקמוס והמנחה שלנו אבל כאשר אנחנו רואים שמערכת איננה עובדת בצורה הראויה לדעתנו, אני חושב שכלי כמו שינוי חוק מתבקש.
דב חנין: ואני אגיד מה לדעתי צריך לעשות: החוק צריך להגיד במפורש שבנושא הטרדה מינית המל"ג הוא כתובת.
דב חנין: אני חושב שיותר מזה: החוק צריך להגיד במפורש שיש מנגנון במל"ג שמתעסק בזה.
דב חנין: נציבות של הטרדה מינית במל"ג.
דב חנין: אני חושב שצריך להיות תקנון אחד ארצי לכל האוניברסיטאות וכל המכללות - -
שלי יחימוביץ': זה חד-משמעי.
דב חנין: - - סטנדרט אחד ברור לכולם.
דב חנין: אני גם אומר ברמה העקרונית, ברמה המבנית – אני הגעתי מהאוניברסיטה, אני מאוד מאוד אוהב את האוניברסיטה.
דב חנין: לאוניברסיטאות יש המון המון דברים טובים אבל נושא כמו הטרדות מיניות לא יכול להיסגר בתוך המשפחה.
דב חנין: הוא צריך להיות חיצוני לאוניברסיטה, בגוף שהוא אמנם קשור לאוניברסיטאות אבל הוא לא חלק מהקהילה הפנימית של האוניברסיטה.
דב חנין: אני חושב שזה יותר נכון, זה ראוי יותר, זה משחרר את האוניברסיטאות מנטל שהן לא יכולות להתמודד אתו בצורה ראויה, ואני חושב שזה מייצר את הפתרון הנכון.