GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא שחם: נחל קדרון הולך להיות נחל נקי והקולחין, השפכים יטוהרו במתקן נבי מוסא ובמתקן עוג ויסופקו להשקיה חקלאית גם של ההתיישבות הישראלית בבקעת הירדן אבל גם להתיישבות הפלסטינית בסובב יריחו.
גיורא שחם: אנחנו עוצרים ממש בידיים, כמו הילד ההולנדי, את השיטפון של הביוב שבא מעזה, מנחל חנון ומאיים על שדות הקידוחים בשקמה.
גיורא שחם: מוליכים את הביוב הזה ממש ממעבר ארז אל מתקן טיהור השפכים בשדרות וזה ישמש להשבה חקלאית כי זה מסכן באופן משמעותי את אחד ממאגרי מי התהום האיכותיים שקיימים במרחב של הנגב הצפוני.
גיורא שחם: אנחנו נמצאים בתהליך של חיבור קידוחים פרטיים כולל טיובם מאזור עמק חפר והשרון הצפוני אל המערכת הארצית.
גיורא שחם: ממש נמצאים על סף התחלה שתוסיף עוד כמה מיליוני קוב למערכת ההולכה הארצית.
שלי יחימוביץ': מה הכוונה לקידוחים פרטיים?
גיורא שחם: יש המון קידוחים בתוך הפרדסים בשרון שלמעשה שימשו להשקיה של פרדס סמוך וכך הלאה.
שלי יחימוביץ': משמישים אותם מחדש?
גיורא שחם: היום הנדל"ן דחק את השטחים הירוקים – תכף אני אומר על זה גם כמה מילים לגבי הטווח הארוך – ולכן אנחנו משמישים אותם, מטייבים אותם ומחברים אותם למערכת הארצית.
גיורא שחם: אגב, זה הוזכר גם בדוח המבקר.
גיורא שחם: הנושא של הזדקנות הקידוחים.
גיורא שחם: תראו, כל הקידוחים בארץ, התנופה של ההפקה הגדולה, גם מאקוויפר ההר וגם ממישור החוף, נעשתה בשנות ה-50 וה-60.
גיורא שחם: הקידוחים האלה, מה לעשות, כמו כולנו, הזדקנו וצריך לחדש אותם.
גיורא שחם: זה פרויקט של מיליארדים.
גיורא שחם: לא נוכל לחדש את כולם.
שלי יחימוביץ': זה פרויקט של מיליארדים כשצריך לחדש את כולם בבת אחת.
שלי יחימוביץ': ף
שלי יחימוביץ': אבל כשיש תחזוקה שוטפת, זה לא פרויקט של מיליארדים.
גיורא שחם: זה לא קשור לתחזוקה שוטפת.
שלי יחימוביץ': לא כל הקידוחים מתיישנים בבת אחת.
גיורא שחם: לא, אבל אני אומר שכולם נקדחו, רובם ככולם, הקידוחים הזקנים של עמק חפר והשרון, כולם נקדחו לפני 60 ו-70 שנים והם זקנים.
גיורא שחם: מה לעשות, כמונו, כולנו מזדקנים.
גיורא שחם: הטכנולוגיה של הקידוחים אז הייתה שונה לגמרי מהיום, לא עשו להם צינור, לא עשו להם מילוט, לא מנעו את חדירת המים העיליים אל תוך הקידוח ולכן הם הזדהמו, יש גם פעילות חקלאית מאוד אינטנסיבית במרחב שלהם שגרמה להעלאת שיעורי החנקן והזרחן.
גיורא שחם: אנחנו עכשיו, כתוצאה מהחלטת הבצורת - - -
שלי יחימוביץ': החלטת הבצורת, זאת החלטת הממשלה שהתקבלה בעקבות הדוח.
גיורא שחם: לא בעקבות הדוח.
שלי יחימוביץ': בעקבות הדוח.
גיורא שחם: את התוכנית האסטרטגית לשיקום קידוחים בכל המרחב, אנחנו קוראים לזה שיקום כלי הפקה, מכינים ברשות המים כבר שנים.
גיורא שחם: אני מנסה לקדם את זה עכשיו.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא טוענים שהממשלה בשנייה אחת שלפה את החלטת הממשלה הזאת מהלא כלום.
שלי יחימוביץ': ברור שהיא הסתמכה על תוכניות קיימות ואיגמה אותן לכלל החלטת ממשלה, אחרי שהיא ראתה את טיוטת דוח המבקר.
שלי יחימוביץ': זה בסדר, אנחנו לא אומרים כאן דברים הפוכים.
גיורא שחם: אפשר לפתוח דיון צד.
גיורא שחם: יש לי התלבטות לגבי היכולת והצורך לחדש קידוחים ישנים.
שלי יחימוביץ': תאמר על זה מילה.
גיורא שחם: המרחב האורבני בישראל הולך ומצטופף.
גיורא שחם: מדינת ישראל בעוד 30-20 שנים מנהריה ועד רפיח, תהיה כולה מגה פוליס.
גיורא שחם: להכניס קידוחים שאמורים לספק מי שתיה למרחב אורבני כל כך גדול - - -
שלי יחימוביץ': לא להכניס.
שלי יחימוביץ': לשפץ את הקיימים.
שלי יחימוביץ': גם לגבי זה יש לך מחשבות?
גיורא שחם: בוודאי.
שלי יחימוביץ': אז מה החלופות?
גיורא שחם: התפלה והסטת הקידוחים לאזורים שהם פחות מאוכלסים.
שלי יחימוביץ': יש החלטה לשפץ את הקידוחים או שאתם אומרים שיכול להיות שתקבלו החלטות יותר מז'וריות ולא נשפץ אותם ונלך למתקני התפלה בלבד?
גיורא שחם: אני אתן לך דוגמה.
שלי יחימוביץ': לא דוגמה.
שלי יחימוביץ': אמרת כאן דבר משמעותי מאוד כי אנחנו כל הזמן אומרים שצריך לחדש את הקידוחים האקוויפריים.
שלי יחימוביץ': אתה אומר שיש לנו מחשבת כפירה או היפכא מסתברא, אולי בכלל לא להתחיל בפרויקט הזה של חידוש הקידוחים.
גיורא שחם: לא, לא אמרתי את זה.
גיורא שחם: זה לא חידוש הקידוחים.
שלי יחימוביץ': שיפוץ הקידוחים.
שלי יחימוביץ': טיוב הקידוחים.
גיורא שחם: כן, אבל זה לא אומר שהקידוח יהיה באותו מקום, שליד אותו קידוח, מטר ממנו, יקדחו קידוח חדש כי יכול להיות שהמקום שבו נמצא הקידוח שהיה לפני 50 שנים במרחב פתוח לגמרי, הלך והתכסה בשמלת בטון ומלט.
גיורא שחם: למשל בגליל המערבי, שזה אזור שהולך ומצטופף, את הקידוחים הקיימים היום שנמצאים בלב המרחבים האורבניים, אנחנו הולכים להסיט מזרחה לאזורים שהם יותר ירוקים.
שלי יחימוביץ': לאמירה הכללית הזאת יש גם תוכנית?
גיורא שחם: יש תוכנית.
שלי יחימוביץ': אתה תוכל להעביר לנו את התוכנית?
שלי יחימוביץ': כדי שנוסיף אותן לאתר הוועדה בעקבות הדיון.
שלי יחימוביץ': כי אין לנו זמן להיכנס עכשיו לגופן של התוכניות.
שלי יחימוביץ': ברשותך, תן לי לזרז קצת את הדברים.
גיורא שחם: יש לי עוד שלושה אייטמים קצרים.
שלי יחימוביץ': אני רוצה קודם לעבור אתך ויכול להיות שזה יכסה את זה.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לעבור אתך על עיקרי החלטת הממשלה מיוני האחרון שלחלק מהם כבר התייחסת ואני רוצה פשוט לדעת מה קורה להחלטת הממשלה והיכן היא עומדת.
שלי יחימוביץ': האם היא מתוקצבת ומתי היא תתרחש.
שלי יחימוביץ': למשל, "יוזרמו לכינרת מאות מיליוני קוב מים מותפלים שיופקו על ידי מתקני ההתפלה בשעות שפל וביקוש למים תוך ניצול העלויות הנמוכות יחסית של הפעלת המתקנים".
שלי יחימוביץ': זו החלטת הממשלה מיוני.
שלי יחימוביץ': היכן הדבר הזה עומד?
גיורא שחם: אמרתי שהתחיל ביצוע של קו ממאגר נטופה, ממאגר אשכול, אל הכינרת, קו בקוטר של 64 צול.
גיורא שחם: כושר ההולכה שלו הוא סדר גודל של בין 100 ל-120 מיליון קוב.
גיורא שחם: הוא יושלם תוך שנה וחצי וברגע שיהיו לנו את עודפי החורף אליהם מתייחסת ההחלטה, אנחנו נתחיל להזרים את המים.
גיורא שחם: לא נשבית מתקני התפלה אלא נכניס אותם אל הכינרת אלא אם הכינרת תתמלא ויפתחו את סכר דגניה.
גיורא שחם: כושר היצירה של הכלי למלא את הכינרת, שוב אני מדגיש, כדי לעמוד בהסכם שלנו מול ירדן, זאת משימה מספר אחת.
שלי יחימוביץ': סעיף נוסף.
שלי יחימוביץ': "רשות המים תגבש עד סוף שנת 2018 תוכנית לחיבור האזורים המנותקים מהמערכת הארצית ליצירת אמינות מלאה לאספקת מים באזורים אלה.
שלי יחימוביץ': האזורים המנותקים הם: מעלה כינרת, הגליל המערבי, עמקים מזרחיים ברמת הגולן".
שלי יחימוביץ': החלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': היכן זה עומד?
גיורא שחם: רמת הגולן ומעלה כינרת הם יחידה אחת שנקראת אגן היקוות הכינרת.
גיורא שחם: אני מסיים עכשיו מאזן מים מפורט.
גיורא שחם: לא בטוח שצריך לתגבר מים מהמערכת הארצית לשם.
גיורא שחם: אנחנו פועלים בשיטה חלופית להקים אוגר, מאגרים בנפח של כ-20 מיליון קוב בצפון עמק החולה.
שלי יחימוביץ': ההחלטה הזאת לא רלוונטית?
גיורא שחם: אנחנו נתבקשנו עד דצמבר 2018, וכך נעשה, לתת חוות דעת בדבר הצורך.
שלי יחימוביץ': תוכנית לחיבור האזורים המנותקים מהמערכת הארצית.
גיורא שחם: עד דצמבר 2018 אנחנו נכין את חוות הדעת.
גיורא שחם: אני כבר מגלה לכם שככל הנראה ההמלצה שלי היא שזה לא יהיה להביא מים מותפלים ולהשקות בעמק החולה כי אחרת כל החקלאות וכל השטח הירוק במקום יקרוס אלא לנצל את מקורות המים במקום בצורה מיטבית, באמצעות אגירת מים חורפיים ושימוש בהם בתקופת הקיץ תוך שחרור זרימות בנחלים גם ממעיינות הדופן של הגולן וגם ממקורות הירדן לזרימה בנחלים כדי להחיות את נהר הירדן מחדש.
יעל כהן-פארן: מתי תצא חוות הדעת הזאת?
גיורא שחם: עד סוף דצמבר.
יעל כהן-פארן: אתם משתפים בה את הציבור?
גיורא שחם: מה זאת אומרת לשתף בה את הציבור?
שלי יחימוביץ': מפרסמים את עיקרי התוכנית ונותנים לציבור להעיר הערות.
יעל כהן-פארן: מפרסמים אחרי שהוחלט וזהו?
שלי יחימוביץ': תכף נדאג לזה שזה יקרה.
שלי יחימוביץ': לשיקום הנחלים התייחסת.
שלי יחימוביץ': הקמה מיידית של שני מתקני התפלה, התייחסת.
שלי יחימוביץ': "ייקבע יעד - סעיף נוסף בהחלטת הממשלה - כושר ייצור המים המותפלים לשנת 2030 על סך של 1.1 מיליארד קוב לשנה לעומת כ-650 מיליון קוב כיום".
גיורא שחם: אמרנו שאנחנו צריכים עכשיו על ה-585 עוד 300 מיליון, 200 מיליון בסורק ו-100 מיליון בגליל מערבי.
גיורא שחם: כפי שאמרתי בהתחלה, בשנת 2023 נעשה הערכת מצב.
גיורא שחם: אם תבוא שנה כמו שנת 1992-1991, לא נצטרך לייצר יתירות כזו מהסיבות שהזכרתי קודם.
גיורא שחם: לכן צריך ללכת בצורה מדורגת.
שלי יחימוביץ': החלטת הממשלה הזאת היא סתם.
שלי יחימוביץ': לכם יש את התוכניות שלכם ואתם הולכים איתן.
שלי יחימוביץ': אתם אנשי המקצוע.
שלי יחימוביץ': זו החלטה הצהרתית.
שלי יחימוביץ': היא לא מזיזה כהוא זה את התוכניות שלכם.
גיורא שחם: לא, לא נכון.
גיורא שחם: ממש לא נכון.
גיורא שחם: תקראי את מלוא החלטת הממשלה ובה כתוב שבשנת 2023 תיעשה הערכת מצב נוספת ואז יוחלט האם אנחנו מוסיפים עוד היקף התפלה שיביא את התקרה ל-1.1 מיליארד.
שלי יחימוביץ': גיורא, יש לך עכשיו שני משפטים ותזכור שאתה תדבר שוב בהמשך כי אתה תצטרך להתייחס לדברי שייאמרו כאן.
שלי יחימוביץ': אם אתה יכול לסיים, אני אודה לך.
שלי יחימוביץ': שני משפטים אחרונים.
גיורא שחם: יש שני נושאים שהם לא נושאים שקשורים לפיתוח אבל קשורים מאוד חזק לנושא של החוסן של משק המים.
גיורא שחם: האחד הוא האיום המתמיד שיש עליו לפירוק תאגידי המים וביוב שעשו מהפכה במשק המים ואני אומר באופן הכי אחראי שהם גרמו לצמצום דרמטי בפחת המים, התחילו השקעות מאוד מסיביות בתשתיות מים שהלכו והתבלו, הלכו ונרקבו, ממש, בתוך המרחבים האורבניים.
גיורא שחם: היום יש ניסיון משיקולים שונים לפרק את תאגידי המים ולהחזיר אותם כמחלקות מים.
גיורא שחם: זה מאמץ בלתי רגיל ואנחנו זקוקים לסיוע ציבורי כדי לשמר את אותם תאגידי מים.
גיורא שחם: אנחנו פועלים גם פה וגם במקומות אחרים.
גיורא שחם: הדבר האחרון שאני אזכיר רק במשפט הוא לגבי הקמפיין האגרסיבי שאנחנו התחלנו בו השנה והוא עולה 17 מיליון שקלים.
שלי יחימוביץ': כסף קטן לעומת מה שאתם צריכים.
גיורא שחם: זה כסף קטן לנו.
גיורא שחם: לרשות המים זה כסף גדול.
גיורא שחם: אנחנו מצפים שבעקבות הקמפיין הזה, לאור הניסיון של הקמפיין ב-2009 שהוזכר כאן קודם - - -
יעל כהן-פארן: יש לכם נתונים על ההצלחה שלו?
גיורא שחם: אנחנו עכשיו בודקים את זה.
גיורא שחם: ממש עכשיו, בימים אלה.
יעל כהן-פארן: אני הבנתי שהוא לחלוטין נכשל.
גיורא שחם: מי שאמר את זה, זה לא נכון.
גיורא שחם: אנחנו יודעים שאם נצליח לחסוך חמישה אחוזים כתוצאה משינוי תודעתי בציבור, אלה 50 מיליון קוב, זה חצי מתקן התפלה.
גיורא שחם: הקמפיין האגרסיבי הזה יימשך.
גיורא שחם: נבדוק את האפקטיביות שלו ואם יהיה צורך לשנות את הכלים ההסברתיים, נשנה אותם.
שלי יחימוביץ': בינתיים, תודה.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לאפשר לעוד דוברים לדבר.
שלי יחימוביץ': ידברו לסירוגין חבר כנסת ואורח.
שלי יחימוביץ': ראשונת הדוברים, חברת הכנסת יעל כהן-פארן, ראש שדולת המים בכנסת.
יעל כהן-פארן: תודה רבה שאת מקיימת את הדיון הכול כך חשוב הזה.
יעל כהן-פארן: אחרי דוח מבקר כל כך חמור שיצא לפני כחודש, באוקטובר או בתחילת נובמבר, אני נדהמתי מהדוח ומהעוצמה של הביקורת שהוטחה בו.
יעל כהן-פארן: אני אפילו הופתעתי.
יעל כהן-פארן: ידעתי כמה המצב חמור, אבל הופתעתי מעוצמת הדוח.
יעל כהן-פארן: אני לא יודעת כמה זמן יש לי לדבר.
שלי יחימוביץ': מעט.
יעל כהן-פארן: אני אתחיל במסקנה העיקרית שאני מרגישה, אני מצטערת לומר גיורא, שלא ענית עליה בדבריך.
יעל כהן-פארן: אמרת שעושים תוכנית ואני שואלת היכן התוכנית הזאת ועד כמה הציבור והאנשים שיש להם מה לתרום, מומחים בתחום, ארגונים שפועלים בנושא הזה, תורמים לה.
יעל כהן-פארן: אחת האמירות הכי מרכזיות בדוח ביקורת היא שלא התקיימה החלטת הממשלה מ-2010 בעקבות ועדת החקירה הממלכתית שהקימה הוועדה הזאת ב-2009 או ב-2010, בעקבות אותו משבר מים.
יעל כהן-פארן: אם אתם זוכרים, 2009, משבר המים הכי גדול, עוד לא היה שום מתקן התפלה וה-ישראל מתייבשת הראשון עם רננה רז היה ב-2009 והיטל הבצורת שהשר עוזי לנדאו הטיל – שזה שם נוראי – זה בסך הכול היה שמי שמבזבז מים, ישלם יותר על הקוב הנוסף.
יעל כהן-פארן: זה לא היה היטל כולל על כל עם ישראל אלא זה היה לקרוא לחיסכון.
יעל כהן-פארן: אני יודעת מהשר לנדאו – אז הייתי בקשר איתו, הרבה לפני שהייתי בכנסת - שהוא מאוד הצטער כי זה עשה לו שיימינג מאוד גדול, אבל מה לעשות, זה עשה אפקט אדיר.
יעל כהן-פארן: אפילו לפני שהטילו את ההיטל, רק השמועה על כך שיעלו את המחירים גרמה לירידה של, אם אני לא טועה, 10 אחוזים או יותר בצריכה וזה עוד לפני שהטילו את ההיטל.
שלי יחימוביץ': אולי אתם צריכים להפסיק להיות נחמדים ולהתחיל להטיל.
יעל כהן-פארן: אין שר שאוהב להעלות מיסים ואת זה אנחנו יודעים.
יעל כהן-פארן: שתינו היום בפוליטיקה, את היית גם אז ואני היום, אבל בסופו של דבר אין ספק שהקמפיין היה אז כי באמת לא היה מים והכינרת מתייבשת גם היום, אבל אז לא היו גם מתקני התפלה.
יעל כהן-פארן: אבל מה היה המסר אחרי שב-2012 נחנך מתקן ההתפלה הראשון?
קריאה: ב-2006-2005.
יעל כהן-פארן: ב-2012 עברנו את המשבר של 2009.
יעל כהן-פארן: עכשיו יש מתקני התפלה ולא צריך לחסוך יותר.
יעל כהן-פארן: זה היה המסר לעם ישראל וזאת הייתה הטעות.
יעל כהן-פארן: אני לא מאשימה אותך גיורא כי אתה בוודאי לא היית שם אבל בעיניי זה אחד המחדלים.
יעל כהן-פארן: הממשלה, רשות המים, כולם היו שותפים לדבר הזה.
יעל כהן-פארן: יש מים, אל תדאגו, תבזבזו.
יעל כהן-פארן: מסתכלים קדימה.
יעל כהן-פארן: אני עדיין לא רואה שום תוכנית אסטרטגית.
יעל כהן-פארן: מה שוועדת ביין אמרה, מה שאמרה ההחלטה ב-2010, היא תוכנית אסטרטגית שכן יש בה גם תרחישי קיצון.
יעל כהן-פארן: אתה אומר כאן שאתה לא תתכנן תרחיש של אחד ל-200 שנים.
יעל כהן-פארן: אני מצטערת אדוני, אתה לא יודע אם זה ימשיך להיות אחד ל-200 שנים.
יעל כהן-פארן: אם הייתה לנו כאן – תודה לאל שכנראה אין לנו כאן – שנה שישית של בצורת, היינו במצב קטסטרופלי.
יעל כהן-פארן: התוכניות כן צריכות לכלול תרחישי קיצון ולצערנו אנחנו במצב ששינויי האקלים – וצריך לשים את זה על השולחן – המזרח התיכון נפגע יותר ביחס לכל העולם.
יעל כהן-פארן: לפי כל התרחישים של המומחים, נפגע יותר ואנחנו כן צריכים לחזות מצב שמה שהיינו רגילים שהוא 100 אחוזים, שממלא לנו את המאגרים, גם אם יש כמה שנות בצורת, הוא לא המצב הרגיל.
יעל כהן-פארן: אנחנו אולי יורדים ל-80 אחוזים במצב רגיל וזו שנה גשומה.
יעל כהן-פארן: אנחנו היום במצב שלכולם יש מים בברז ולא דואגים, אבל אולי יהיה מצב שנגיע אליו שנפתח את הברז ולא יהיו בו מים.
יעל כהן-פארן: צריך להיערך לכל מצב.
יעל כהן-פארן: אם נגיע למצב הזה ולא תהיה תוכנית מגירה, זאת כבר תהיה קטסטרופה ברמה מטורפת.
יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים מה המצב במדינות שכנות.
יעל כהן-פארן: בעמאן, בארמון המלך אין מים יותר מפעמיים בשבוע אבל עמאן ערוכה עם מכלי מים.
שלי יחימוביץ': בארמון המלך אין מים יותר מפעמיים בשבוע?
יעל כהן-פארן: אין מים.
יעל כהן-פארן: יש להם מכלי מים.
שלי יחימוביץ': גיורא אומר שבארמון המלך יש מים.
יעל כהן-פארן: אולי, אבל עשירי עמאן שגרים ליד ארמון המלך, אין להם מים יותר מפעמיים בשבוע.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לספר לכם אנקדוטה.
יעל כהן-פארן: אני בשנות ה-90 הייתי בספרד, מדינה מפותחת, בגרנדה נכנסתי למלון והיה שם שלט גדול האומר שאין מים, משבר מים, בין 12:00 בלילה ל-6:00 בבוקר.
יעל כהן-פארן: ספרד, מדינה יותר מפותחת מישראל, אבל כן, יש משברי מים.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא ערוכים למשבר יותר חמור מזה שעברנו חמש שנים ואני לא רואה היערכות.
יעל כהן-פארן: אני חייבת להתייחס לצפון כי אתה אמרת בדבריך שאתם לא נערכים להזרמת מים לצפון.
יעל כהן-פארן: אני מדברת על אגן הכינרת.
יעל כהן-פארן: קודם כל, לא סתם שאלתי אם אותה תוכנית מוצגת לציבור, האם נערכת איזושהי השתתפות, איזשהו שימוע.
יעל כהן-פארן: זה מאוד חמור בעיניי אם לא.
יעל כהן-פארן: אני מאוד חוששת שאתם ממעיטים בעוצמה של הבצורת בצפון ובהשלכות עליה.
יעל כהן-פארן: אתם מסתכלים על זה כאילו זה אזור שהיה עתיר מים ועכשיו יהיו בו פחות מים והכול בסדר, הוא יסתדר עם פחות מים.
יעל כהן-פארן: אבל לא.
יעל כהן-פארן: זה המקור המרכזי של המים הטבעיים של מדינת ישראל, של אגן הכינרת, ואחריו הירדן וכולי.
יעל כהן-פארן: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שהוא יתייבש גם מהרבה בחינות אחרות.
יעל כהן-פארן: גם אם יהיה בו פחות מים ואתם תגידו שזה בסדר - לא, יש לזה השלכות אחרות טבעיות אקולוגיות, גם תיירותיות, גם כלכליות ואחרות.
יעל כהן-פארן: כבר היום כל הקיאקים שם, שזה מטה לחמם, לא יכולים להפעיל את הקיאקים.
יעל כהן-פארן: אין יותר קיאקים בירדן.
שלי יחימוביץ': זה כבר נשמע לי חמור.
יעל כהן-פארן: רק אולי בצפון צפון של החצבאני בעונות מסוימות.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לדבר על החקלאות כי זה לא רק לפתחך אלא זה לפתחה של כל הממשלה.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים שהחקלאות שם תהיה ערוכה למצב שיש הרבה פחות מים.
שלי יחימוביץ': תכף ידברו נציגי החקלאים.
יעל כהן-פארן: אני לא רואה שום היערכות של משרד החקלאות.
יעל כהן-פארן: היום המצב בחקלאות הוא שמעריכים כמה מים יש לחקלאות והם נערכים בהתאם אבל הכול מרגע לרגע.
יעל כהן-פארן: הזעקות הן בצדק והן מוצדקות.
יעל כהן-פארן: צריך לתכנן גם כאן תכנון ארוך טווח.
יעל כהן-פארן: אני חייבת להקריא משהו שקיבלתי הבוקר.
יעל כהן-פארן: בכל הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה על ההגבלות של מים בצפון, כן, כי אין מים, אני קיבלתי הבוקר במייל מחקלאי בצפון, תושב הצפון, והכותרת של המייל היא הסרת ההגבלות של צריכת המים עד לסוף שנת 2018.
יעל כהן-פארן: "עקב עודפי המים שהצטברו בפול הכללי והרשאת רשות המים להעביר הקצאה מהכינרת לירדן, אנו מסירים את ההגבלות על צריכת המים במדרונות עד לסוף שנת 2018.
יעל כהן-פארן: בברכה, ועד היישוב".
יעל כהן-פארן: איך דבר כזה מסתדר עם המציאות שלנו שאין מים בעיקר באזור הצפון?
יעל כהן-פארן: אולי קיבלו הקצאה, לא בזבזו אותה ועכשיו תבזבזו אותה.
גיורא שחם: אני לא יודע על מה הוא מדבר.
שלי יחימוביץ': תרשום לך את הדברים ואחר כך תתייחס.
שלי יחימוביץ': מנכ"ל מקורות, אלי כהן.
שלי יחימוביץ': אמנם אתם לא מוזכרים הרבה בדוח, אבל תן לנו את האימפוט שלך.
אלי כהן: תודה גברתי היושבת ראש.
אלי כהן: אני רוצה לחדד כמה דברים ברמת מקרו.
אלי כהן: מדובר בטיפול בבצורת.
אלי כהן: אנחנו הזרוע הביצועית של הממשלה, כפופים בעיקרון לרשות המים ולממשלה ואנחנו לא יוצאים לפעולה עד שאנחנו מקבלים הנחיה לבצע.
אלי כהן: מבחינתנו מדובר בכשבעה מגה פרויקטים שאנחנו צריכים לבצע במהלך חמש השנים הקרובות כדי לתת מענה לדרישות של היושב-ראש.
אלי כהן: כדי לסבר את האוזן, תקציב של מקורות מים בשנה לפיתוח תשתיות מים הוא כמיליארד שקלים.
אלי כהן: אנחנו אמורים להיערך עכשיו לביצוע פרויקטים בשווי של כשני מיליארד שקלים בממוצע בשנה.
אלי כהן: זה אירוע מאוד משמעותי מבחינתנו.
שלי יחימוביץ': אמורים על פי מה.
אלי כהן: על פי החלטות רשות המים לבצע את הפרויקטים הגדולים עליהם דיבר היושב-ראש.
שלי יחימוביץ': ומאיפה מיליארד השקלים הנוספים?
אלי כהן: אנחנו עכשיו צריכים להיערך לשלושה דברים.
אלי כהן: קודם כל, למצוא דרך לגייס את הכסף, שזה אירוע משמעותי פיננסי בפני עצמו.
אלי כהן: אנחנו עובדים בזה עכשיו.
אלי כהן: זה לא קשור לתעריף המים.
אלי כהן: אנחנו צריכים לגייס כסף מהגופים המוסדיים, מבנקים ואחרים כדי לממן את הפרויקטים שאנחנו אמורים לבצע עבור הממשלה.
שלי יחימוביץ': סליחה על השאלה, אבל מה עם השתתפות המדינה?
אלי כהן: לאחר שאנחנו מסיימים את ביצוע הפרויקט, תעריף המים משלם את ביצוע הפרויקט.
אלי כהן: אבל כדי לצאת לדרך ולבצע אותו, אנחנו אמורים לגייס כסף בכוחותינו.
שלי יחימוביץ': אך ורק בכוחותיכם?
שלי יחימוביץ': רק בגיוס?
אלי כהן: בגיוס של כסף.
שלי יחימוביץ': למה הדבר הזה לא יכול לבוא מתקציב המדינה אם מדובר בצורך אקוטי של המשק?
שלי יחימוביץ': לפחות חלק מזה.
אלי כהן: משק המים הוא משק סגור.
אלי כהן: אולי היושב-ראש יכול לענות על זה.
שלי יחימוביץ': אחר כך, בהמשך.
אלי כהן: אני אדבר על הפרויקטים המרכזיים.
אלי כהן: מדובר על כ-450 קידוחים שמקורות צריכה לבצע.
אלי כהן: שדרוג המוביל הארצי, חיבור של שני מתקני התפלה, שדרוג ראש השפדן, מתיחת קו נוסף של מי קולחין לדרום לטובת החקלאות, פרויקט משמעותי שמתנהל כבר עכשיו זה שדרוג מערכות המים של יהודה ושומרון גם לישראלים וגם לפלסטינים, ועוד כמה פרויקטים מאוד משמעותיים.
אלי כהן: אנחנו מדברים על סדר גודל, לא כולל מתקני התפלה, של בערך 14 מיליארד שקלים בשנים הקרובות.
אלי כהן: זה תקציב מאוד גדול ועשיר.
אלי כהן: היכולת שלנו והמוכנות שלנו כחברה לבצע את הפרויקטים האלה הן ברמה הנדסית, הוצאת מכרזים, רכש, ביצוע – זה מצריך מאתנו היערכות מסודרת כדי שלא נסיים פרויקטים כמו חברות ממשלתיות אחרות.
שלי יחימוביץ': אני לא חושבת שזה לא מצריך היערכות מסודרת.
שלי יחימוביץ': תעדכן אותנו היכן עומדת ההיערכות המסודרת.
אלי כהן: בעיקרון מקורות בימים האלה מסיימת את ההיערכות שלה.
אלי כהן: לצורך ביצוע הפרויקטים אנחנו ממתינים להחלטת ממשלה נוספת.
שלי יחימוביץ': מה היא אמורה להגיד?
אלי כהן: שמסדירה את מערך הכוחות של מקורות אל מול רשות המים ומול משרדי הממשלה כדי לבצע את הפרויקטים האלה.
שלי יחימוביץ': יש לנו כבר טיוטה של מחליטים או שזה משהו מעורפל?
אלי כהן: זה עדיין מעורפל.
אלי כהן: כל משרדי הממשלה בתקופה האחרונה יושבים לילות כימים – ואני אומר את זה בלי ציניות - כדי לבצע את זה ולסיים את זה כמה שיותר מהר.
אלי כהן: אני חייב לציין גם שיש לנו עובדים והעובדים שלנו מגלים הרבה אחריות לאומית ונכונים אלי קרב, ממש כך, כדי לבצע את זה.
אלי כהן: גברתי היושבת-ראש, זה לא דבר פשוט לבצע פרויקטים כאלה בפרק זמן כזה קצר.
שלי יחימוביץ': אני רוצה שוב להבין מה אמור להיות בהחלטת הממשלה.
אלי כהן: החלטת הממשלה צריכה להסדיר את היכולת שלנו לגייס את הכסף, לעשות שינויים מבניים בתוך חברת מקורות וחברת הביצוע.
שלי יחימוביץ': מה זה שינויים מבניים?
אלי כהן: היערכות חברת מקורות כדי לבצע בפרק זמן יחסית קצר פי שניים פרויקטים מאלה שהיא רגילה לעשות עד היום.
שלי יחימוביץ': זה אומר גיוס כוח אדם נוסף?
אלי כהן: זה ריענון כוח אדם.
אלי כהן: יש לנו מספיק כוח אדם.
שלי יחימוביץ': מכרזים.
אלי כהן: אחר כך הוצאת מכרזים של כוח אדם ומכרזים לעבודה ולביצוע.
אלי כהן: מעבר למכרזים בין-לאומיים.
אלי כהן: דרך אגב, יכולת של חברות.
אלי כהן: אנחנו לא מבצעים בעצמנו אלא חברות קבלניות פרטיות עושות את רוב העבודה.
אלי כהן: אנחנו בעיקר עושים תחזוקה והיכולת של המשק הישראלי לשאת בביצוע של העבודות האלה מחייבת אותנו גם לצאת למכרזים בין-לאומיים.
אלי כהן: הדברים האלה לוקחים זמן.
שלי יחימוביץ': מי המשרדים שעובדים על זה?
אלי כהן: משרד האנרגיה, משרד האוצר, רשות המים.
קריאה: רשות החברות.
אלי כהן: זה משרד האוצר.
אלי כהן: גבירתי היושבת-ראש, ככל שנסיים את העבודה של ההיערכות שלנו, מבחינתנו אנחנו נצא מחר בבוקר.
אלי כהן: זה מותנה בסיום העבודה כדי לצאת לביצוע הפרויקטים.
שלי יחימוביץ': אגב, זאת הסיבה המרכזית לקיום הישיבה הזאת, כדי להאיץ ולדחוק בכל הגופים הרלוונטיים להשלים את העבודה ולצאת לדרך.
מיקי לוי: אני אהיה קצר כדי שיהיה זמן לאנשי המקצוע.
שלי יחימוביץ': מניסיוני, מי שמתחיל כך – מדבר הרבה.
מיקי לוי: לא אני.
מיקי לוי: ראשית, האם היה צורך בקדיחות נוספים באקוויפרים ולא קיבלתם כסף?
מיקי לוי: אני יודע שהמצב בצפון קטסטרופלי.
מיקי לוי: שנית, האם נגרם הפסד של המדינה במאות מיליוני שקלים – אני לא זוכר את הסכום המדויק אבל נדמה לי שהוא 350 או 400 מיליון שקלים – במתקן ההתפלה באשדוד?
מיקי לוי: מה אתה יכול לומר לי על זה והאם הוא שופר היום?
שלי יחימוביץ': עמדת בדיבורך.
שלי יחימוביץ': משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, יחזקאל ליפשיץ, סמנכ"ל תשתיות אנרגיה ומים.
יחזקאל ליפשיץ: תודה רבה.
יחזקאל ליפשיץ: קודם כל, צריך להבין היכן אנחנו נמצאים.
יחזקאל ליפשיץ: בפעם האחרונה שבה הקטינו בצורה משמעותית את הרכישה במתקני התפלה, מדובר על הקטנת הרכישה, זה היה בשנת 2013, אז היה ללחץ מאוד מאוד גדול, לחץ ציבורי וגם מצד הכנסת להקטין את המחירים ואז בעצם הייתה הפעם האחרונה בה הקטינו בצורה משמעותית – אני מדגיש – את כמות הרכישה במתקני התפלה.
יחזקאל ליפשיץ: בדיעבד, בהסתכלות לאחור, פוסט מורטום, אנחנו רואים שלצערנו זו הייתה טעות.
יחזקאל ליפשיץ: ככל הנראה גם לא הייתה אפשרות להשתמש בכמויות המים.
יחזקאל ליפשיץ: מצב משק המים היה אחר.
יחזקאל ליפשיץ: אני מזכיר שהתפלה עולה הרבה מאוד כסף.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, בניגוד למים טבעיים, שבגדול אנחנו מקבלים אותם כמתנה ואנחנו משתמשים בצורה של שאיבה והולכה, הרכישה במתקני התפלה היא בסביבות 2.5 שקלים למטר קוב, בניגוד לעשרות אגורות למים טבעיים.
יחזקאל ליפשיץ: לכן, ככל שמשתמשים ביותר התפלה, ודאי שזה מייקר.
יחזקאל ליפשיץ: לכן היה לחץ מאוד גדול להקטין את כמות ההתפלה.
יחזקאל ליפשיץ: מאז אנחנו באופן כללי בכל שנה רוכשים כמעט את מלוא מתקני ההתפלה.
יחזקאל ליפשיץ: כמובן זה תלוי במערכת, אם היא מסוגלת לספק את זה, כן או לא.
יחזקאל ליפשיץ: כמו שמנהל רשות המים אמר, בשנת 2018 ו-2019 אנחנו רוכשים.
יחזקאל ליפשיץ: ביקשנו מתקני התפלה לייצר מעבר לכמות המלאה שלהם.
יחזקאל ליפשיץ: אני חייב לומר גם למבקר איך נולדה ההחלטה הזאת.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר לכם ביושר ואתם יכולים לקבל את זה או לא.
יחזקאל ליפשיץ: ההחלטה של הממשלה נולדה בעקבות הבצורת ולא בעקבות דוח המבקר.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר זאת חד משמעית.
יחזקאל ליפשיץ: יכול להיות שמבחינת תזמון התאריכים זה גם מתאים אבל ההחלטה הזאת – והיא משמעותית למשק המים – נולדה בעקבות מצב משק המים.
שלי יחימוביץ': בסדר, בוא נשאיר את הוויכוח הזה מאחורינו.
יחזקאל ליפשיץ: בסדר.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר לכם את עמדתי.
יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שאנחנו כן מתקדמים בביצוע ההחלטה.
יחזקאל ליפשיץ: כמו שאמר מנהל רשות המים, יצא כבר מכרז למתקן התפלה מאוד מאוד גדול ובתוך מספר חודשים תופקד התוכנית בוות"ל, תוכנית לגליל מערבי.
יחזקאל ליפשיץ: הצינור שמזרים מים לכינרת בבנייה ואפשר גם ללכת לראות אותו במתקן של חברת מקורות.
יחזקאל ליפשיץ: נערכו כבר כשליש מאורך הצינור, כשישה קילומטרים.
יחזקאל ליפשיץ: מקורות מבצעת את זה.
יחזקאל ליפשיץ: לכן אנחנו באמת מבצעים את זה וקבענו יעד לשנת 2030, לאור הפחתת כמות המשקעים הצפויה, הבצורות שאנחנו מקווים שלא יקרו אבל קבענו יעד לשנת 2030, כמעט להכפיל או אפילו להכפיל את כמות ההתפלה הקיימת היום מ-600 מיליון לכמעט 1.2 מיליארד קוב.
שלי יחימוביץ': לעניין הכפפת הרשות אליכם, התייחסת.
יחזקאל ליפשיץ: אני אבהיר שמדובר בעקרונות מדיניות.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, כמו שרשות החשמל היום עצמאית לחלוטין בכל הנושאים לרבות התעריפים וכולי – אני מזכיר שבעבר התעריפים נקבעו בצורה חיצונית לגוף הרגולטורי – אין שום כוונה להתערבות בתעריפים ולפגוע בעצמאות רשות המים.
יחזקאל ליפשיץ: עדיין אני חושב שיש מקום להכפיף את רשות המים לעקרונות של מדיניות.
יחזקאל ליפשיץ: כלומר, השר האחראי על משק המים, שר האנרגיה.
שלי יחימוביץ': אבל גם היום הם כפופים לעקרונות של מדיניות.
שלי יחימוביץ': הוא לא ייקח את החלטת הממשלה ויאמר שהיא לא שווה שום דבר ויזרוק אותה לפח.
יחזקאל ליפשיץ: החלטת הממשלה נעשתה בשיתוף פעולה עם רשות המים אבל עקרונית היום שר האנרגיה נטול סמכויות במשק המים למעט סמכויות שיוריות כאלה ואחרות.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו חושבים שיש מקום ששר האנרגיה יקבע מדיניות במשק המים ורשות המים תבצע אותה.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר שהדבר הזה בבחינה ומצריך גם תיקון חקיקה.
יחזקאל ליפשיץ: ודאי שנעשה זאת בשיתוף פעולה עם שאר המשרדים ורשות המים.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת דן סידה, בבקשה.
יעל כהן-פארן: רק לציין שתיקון 25 לחוק משק המים שעלה אחרי ועדת ביין ואחרי החלטת ממשלה של 2010 כלל גם הקמת מועצה ציבורית שתכלול הרבה מאוד גורמים והשאלה אם זה התקדם.
יעל כהן-פארן: האם זה גם בתכנון של הצעת החקיקה שאתה מדבר עליה?
דודו קוכמן: זה היה ב-2006, בתיקון החוק.
דודו קוכמן: הסמכות היא של השר למנות.
יעל כהן-פארן: האם זה גם בתוך החלטת החקיקה או שאתם נמנעים משיתוף ציבור?
יחזקאל ליפשיץ: מועצת רשות המים שכוללת היום שמונה נציגים וכוללת גם שני נציגי ציבור וכל החלטה של רשות המים מפורסמת לציבור, לשימוע ציבורי, לקבלת הערותיו.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו בודקים את הנושא הזה.
יחזקאל ליפשיץ: אלה פניות שקיבלנו.