GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי ברברו אלקיים: ה-10 מיליון – ואני הייתי חלק מהוועדה שישבה בראשותה של אילה מאיר – היו אמורות להיות המלצות מסוימות ואז בעצם הבנו שכל ה-10 מיליון שקלים – ומה שאני שומעת, גם ה-28 מיליון – מיועדים רק לפתרונות חוץ ביתיים חירומיים.
מירי ברברו אלקיים: לא ניתן בשום מצב רווחתי לטפל בקהילה שהיא כולה – שהיה ברור, ואני 20 שנים עובדת סוציאלית - בהגדרה קהילה במצוקה אדירה, בעוני משווע והמצב רק מחמיר מיום ליום לאור חוק הפיקדון וכל הדברים שלא הוציאו יותר מדי אנשים מהארץ אלא פשוט החריפו מצב קיים גם כך.
מירי ברברו אלקיים: לא ניתן לטפל בקהילה רק במצבי חירום.
מירי ברברו אלקיים: לא יעלה על הדעת.
מירי ברברו אלקיים: אם מדברים על פיזור ועל דרום תל אביב, כל עוד לא יינתן לקהילה הזו מענים רווחתיים, בריאותיים ותעסוקתיים, הם לא יתפזרו לשום מקום.
מירי ברברו אלקיים: הם פשוט יהיו פצצה מתקתקת בעיקר בדרום תל אביב.
שלי יחימוביץ': אני רוצה דברי סיכום קצרים - כי אנחנו חייבים לסיים – ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה.
שלי יחימוביץ': משרד הבריאות, אולי תאמר לנו מה אתם מתכוונים לעשות.
ציון שלוסברג: אמרתי.
ציון שלוסברג: אנחנו יוצאים עם שני פתרונות לפריסה ארצית, אחד מרפאת טרם או נכון לומר מרפאה לרפואה דחופה, והשני המרפאה לבריאות הנפש או שירותי בריאות הנפש שיינתנו גם הם בפריסה ארצית.
מיכל רוזין: מה לגבי מצבים של סיכון חיים שאתם לא נותנים טיפול?
ציון שלוסברג: גם כאן
ציון שלוסברג: אנחנו נמצאים בהגדרה מאוד מצומצמת של מה נקרא מצב דחוף.
ציון שלוסברג: אנחנו לא יכולים לענות על כל מקרה פרטני שעולה.
ציון שלוסברג: לגבי הדברים הנוספים.
ציון שלוסברג: המענים שקשורים בבריאות הציבור, משמע חיסונים לילדים, גם כאלה שהם כן מבוטחים או לא מבוטחים, כל מה שקשור בשחפת, HIV ואיידס, ימשיך להינתן.
ציון שלוסברג: כל מה שקשור בביטוח לילדים והסבסוד שלו, ימשיך להינתן.
ציון שלוסברג: כמו שאמרתי, הדברים הגדולים הם טעוני החלטות מקרו, תלויי החלטות ממשלה.
איריס פלורנטין: אני רוצה לומר שהטיפול או המדיניות היא באמת החלטה של הממשלה ולא החלטה של משרד אחד וצריך להבין את זה ולהתייחס לזה כך.
איריס פלורנטין: אני רוצה לומר שהחלטה של השר או האמירה של השר שהוא צריך 72 מיליון שקלים כדי להרים את זה, זה מכיוון שאנחנו לא מכירים את התופעה ובאחריות הוא אומר שכדי לפתור את הבעיה, צריך הרבה מאוד כסף ואני חושבת שצריך לשמוע את זה ולהקשיב לזה.
איריס פלורנטין: בנוסף אני רוצה להסתכל פרקטית.
איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על הקמת מסגרת ייחודית, אנחנו מדברים על טיפול בילדים.
איריס פלורנטין: אנחנו היינו בתל אביב לפני שבועיים בצער רב בגלל מה שהיה.
איריס פלורנטין: אנחנו נותנים מענה נוסף לילדים במסגרת היכולת שלנו והמדיניות שקיימת ואנחנו גם אלה שתקצבנו בעבר את עיריית תל אביב בעוד כמה וכמה מיליוני שקלים כדי לטפל בתופעה.
איריס פלורנטין: אנחנו משתדלים ועושים את מה שאפשר במסגרת מדיניות הממשלה.
שלי יחימוביץ': לצערי זה סיכום אבל רק התחלה של הישיבה הבאה שנקיים בעניין ואני לא מתכוונת להרפות מזה.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שהדברים החמורים ביותר או היעדר הדברים ששמענו, לאו דווקא בתרגום המזעזע לכשעצמו שאנחנו רואים אותו בשטח אלא בהיעדר הנכונות בכלל להסתכל על הציבור הענקי הזה של הזרים שיושבים בינינו, מבקש המקלט, כעל בני אדם.
שלי יחימוביץ': הם נוכחים-נפקדים.
שלי יחימוביץ': הם לא קיימים כאן.
שלי יחימוביץ': התשובות של נציג היועץ המשפטי לממשלה הן תשובות מאוד מאוד קשות ובעייתיות.
שלי יחימוביץ': אני בטוחה שאתה מודע לזה.
שלי יחימוביץ': אנחנו נמצאים במצב שבו אין מדיניות ממשלה.
שלי יחימוביץ': הייתה אמורה להיות, שמחנו ובירכנו על כך אבל היא נגנזה בהבל פה בגלל איזו תגובה של ציבור שהוא שולי מבחינת מספרו לפחות, כיוון שהיא כן התקבלה באהדה על ידי הציבור הרחב.
שלי יחימוביץ': אנחנו נמצאים כאן בסיטואציה בלתי אפשרית שבה מצד אחד לא מגרשים את מבקשי המקלט – ואני מברכת על כך, אני מודה שזו תפיסת עולמי – אבל מצד שני גם לא מכירים בקיומם בשום צורה.
שלי יחימוביץ': כל הסוגיה הזאת שהיא גם חוקתית, היא משפטית, היא מוסרית, היא שייכת לדין הבין-לאומי, היא מחייבת אותנו כמדינה להתייחס באיזשהו אופן כזה או אחר לציבור ענקי שיושב בינינו.
שלי יחימוביץ': ואגב, בונה לנו את הבתים ושוטף כלים במסעדות ועושה את כל העבודות השחורות ביותר שאפשר להעלות על הדעת.
Tsegahanes Kafel: מכין אוכל במטבח ועוד.
שלי יחימוביץ': אלה אנשים שיושבים בינינו והם בני אדם.
שלי יחימוביץ': הם בני אדם.
שלי יחימוביץ': מצד אחד אנחנו לא מגרשים אותם ומצד שני אנחנו לא מכירים בקיומם.
שלי יחימוביץ': הביטוי היום יומי של זה הוא מאוד אכזרי, התוצאה של היעדר התייחסות אל הציבור הזה כאל ציבור בני אדם.
שלי יחימוביץ': כשכבר יושבת ועדה כדי לפתור חלק מהבעיות, לתת איזשהו סעד מיידי וראשוני של רווחה ושל בריאות לנזקקים ביותר – גם הכסף שהיא מאשרת לא יוצא לפועל ולא מבוצע.
שלי יחימוביץ': מה אנחנו צריכים לעשות כדי שזה יקרה?
שלי יחימוביץ': אני רואה ממש בחומרה את תמונת המצב שנפרסה כאן ואת אפס המעשה הטוטאלי שבסוף בא ליד ביטוי בדברים כל כך מחמירי לב וכל כך קשים.
שלי יחימוביץ': הכול קורה בחצר שלנו, בבית שלנו, אצלנו במדינה.
שלי יחימוביץ': כל הדברים הקונקרטיים שעלו כאן, אנחנו כמובן נמשיך אותם ולא נזנח אותם.
שלי יחימוביץ': כל דבר שעלה כאן בוועדה, יופנה לגורם הרלוונטי.
שלי יחימוביץ': אני קוראת מכאן לראש הממשלה בנימין נתניהו, כיוון שכבר שמענו בוועדה אחרת משר הפנים שהתוכנית שהותוותה על ידו ופורסמה על ידו לא ירדה מהשולחן ונבחנת מחדש, אני קוראת לו לחזור ולשקול את התוכנית הזאת נוכח התופעות המזעזעות שמתרחשות כתוצאה מאי ביצוע התוכנית הזאת.
שלי יחימוביץ': אנחנו כמובן נמשיך לעקוב.
שלי יחימוביץ': תודה לכל מי המשתתפים.
שלי יחימוביץ': בוקר טוב, אני פותחת את ישיבת הוועדה לביקורת המדינה בעקבות ההודעה של שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חיים כץ שהוא, באופן יוצא דופן ולא כרוטינה הנהוגה, לא מתכוון להעביר את העודפים של הביטוח הלאומי לקופת האוצר.
שלי יחימוביץ': אנחנו מבקשים לדעת מה משמעות ההחלטה הזאת, מה חושב על כך האוצר, ומעל הכול, אנחנו מבקשים לקיים דיון עקרוני בכמה דוחות שחוזרים ברצף על אותה התרעה ועל אותה מסקנה, ולשאול את השאלה מה זה הביטוח הלאומי.
שלי יחימוביץ': האם זאת כרית הביטחון הסוציאלית שלנו, הכסף שאנחנו מפקידים מכיסנו מדי שנה בשנה לעת צרה, לעת זקנה, לעת נכות, לעת לידה; או שלחלופין זאת קופה שעומדת לרשות האוצר כדי לשפר את מראית העין של הגירעון או לעשות בזה שימוש שוטף.
שלי יחימוביץ': יש כאן סוגיה עקרונית מאוד משמעותית; האם הביטוח הלאומי, כשמו כן הוא – ביטוח.
שלי יחימוביץ': הרי אין חברת ביטוח שמעבירה את הכספים שעומדים לרשותה לאוצר, שיעשה בהם כאוות נפשו.
שלי יחימוביץ': אני מרשה לעצמי לומר כאן את עמדתי: עצמאות הביטוח הלאומי והחוזק שלו הם אחד היסודות האיתנים שמדינת הרווחה נשענת עליהם, מאז שהוקם הביטוח הלאומי בידי שרת העבודה והרווחה גולדה מאיר בשנות ה-50.
שלי יחימוביץ': זה היעד שלו, ונראה שיש מי ששוכחים את היעד הזה וחושבים שהוא מהווה עוד מקור תקציבי שוטף.
שלי יחימוביץ': כמובן שנשמע את כל הנוגעים בדבר, גם את נציג מבקר המדינה, שביצע דוח יסודי על כך, וגם כמובן את חיים כץ, הדובר המרכזי, ואת מנכ"ל הביטוח הלאומי, את נציגי אגף תקציבים - - -
חיים כץ: את יו"ר ועדת הכספים של הביטוח הלאומי, שיכול לתת סקירה מקיפה על המצב.
שלי יחימוביץ': נשמע גם את נציגי החשכ"ל וכן הלאה וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': נפתח בעורך דין יצחק סעד, מנהל החטיבה הכלכלית במשרד מבקר המדינה.
שלי יחימוביץ': ברשותך, ממש סקירה קצרה, ממצאים ומסקנות.
יצחק סעד: אחת הבעיות המרכזיות של הביטוח הלאומי היא הגירעון האקטוארי שלו.
יצחק סעד: בדוחות הכספיים של מדינת ישראל לשנת 2017, שפורסמו לפני שלושה חודשים, נקבע שבשנת 2026 המוסד לביטוח לאומי צפוי לעובר למצב גירעוני הולך וגדל, כלומר, התקבולים צפויים להיות נמוכים מהתשלומים.
יצחק סעד: בשנת 2027 רמת הכיסוי הכוללת של הביטוח הלאומי צפויה לרדת מתחת לקו האדום, ובשנת 2045 תתרוקן הקרן, וללא מימון נוסף לא יהיה הביטוח הלאומי מסוגל לשלם את מלוא התחייבויותיו על פי החוק.
יצחק סעד: אנחנו מתייחסים למספר דוחות ביקורת שעשינו אצלנו במשרד.
יצחק סעד: דוח משנת 2015, שעסק בנושא ניהול החוב הממשלתי והתחייבות הממשלה למוסד לביטוח לאומי, העלה מספר ליקויים.
יצחק סעד: אחד מהם זה הנושא של הוראות סעיף 34 לחוק הביטוח הלאומי, בדבר השקעת הכספים של הביטוח הלאומי בהשקעות קונסטרוקטיביות.
יצחק סעד: מצאנו שלמעשה זה אות מתה ולא מיושם שנים.
יצחק סעד: משרד האוצר לא הציג לממשלה את הכשלים שהעלתה הוועדה לאיתנות פיננסית בשנת 2012, בין היתר את העובדה שעודפי הכספים של המוסד לביטוח לאומי משמשים למימון הוצאות הממשלה בהווה וכפופים לשיקולי תקציב קצרי מועד, ואת העובדה שהם אינם מוכוונים לחיסכון שיבטיח את מחויבותה של הממשלה למבוטחים בעתיד.
יצחק סעד: נושא נוסף זה שלא הוגשה לממשלה הצעה לפתרון בעיית הגירעון האקטוארי של המוסד, דבר שעשוי לגרום לפער ניכר בין הכנסות והוצאות של המדינה ולפגוע בקיימות הפיסקלית גם של הביטוח הלאומי ובסופו של דבר גם של תקציב המדינה.
יצחק סעד: החלטת ממשלה משנת 2008 שקבעה שצריך להפקיד את כספי המוסד בריבית שוק ולהפסיק את הסבסוד של תקציב הריבית, לא בוצעה.
יצחק סעד: נושא נוסף שהעלינו בדוח הזה זה נושא רישום האג"ח בדוחות הכספיים של המדינה.
יצחק סעד: האג"ח המונפקות למוסד נרשמות בצורה חריגה.
יצחק סעד: אומנם ההכנסות מהאג"ח המונפקות למוסד נרשמות בחשבון תגמולים ממלוות וחשבון הון, אולם הן מחושבות כחלק מהכנסות המדינה לחישוב הגירעון.
יצחק סעד: במקביל, ההוצאות לפירעון הקרן נכללות בתקציב הפיתוח וחשבון הון, אך בשונה מהנפקת אג"ח רגילות, הן נכללות גם בחישוב סך התקציב לחישוב מגבלת ההוצאה.
יצחק סעד: התוצאה היא שהעובדה הזאת מכתיבה את האופן שבו הכנסות המוסד וההוצאות שלו משפיעות על גובה גירעון תקציב המדינה.
יצחק סעד: בהנחה ששאר הרכיבים אינם משתנים, הגידול בגבייה של דמי הביטוח הלאומי או הפחתת ההוצאות שלו מגדילים את עודפי התקציב שלו וכתוצאה מכך מגדילים את הכנסות המדינה ומקטינים את הגירעון בתקציב.
יצחק סעד: אנחנו עשינו מעקב על מספר היבטים של הדוח הזה בשנת 2016, בדוח מיוחד שפרסמנו בנושא הסדרי הפנסיה.
יצחק סעד: שם מצאנו שההחלטות שהתקבלו במסגרת התוכנית הכלכלית בשנת 2016 בדבר צמצום הגירעון התפעולי והאקטוארי לא פתרו בצורה מספקת את בעיית האיזון האקטוארי, ואנחנו עדיין בפני הבעיה במלוא עוזה.
יצחק סעד: למרות החלטת ממשלה משנת 2015, שר האוצר לא הגיש לממשלה תוכנית לטיפול בגירעון המוסד ולא טיפל בתיקון הליקויים מהדוח הקודם שהזכרתי, משנת 2015.
יצחק סעד: בנוסף, שר האוצר השתהה ביישום החלטת ממשלה משנת 2015 על אימוץ כיוון פעולה של התאמה הדרגתית של גיל הפרישה.
יצחק סעד: אנחנו הצבענו על זה שהממשלה צריכה לבחון את המדיניות שלה בנושא העלאת גיל הפרישה ולהמשיך לפעול למתן פתרונות לנשים שנמצאות מחוץ למעגל העבודה, שהעלאת גיל הפרישה צפויה להחריף את המצב שלהן.
יצחק סעד: בסופו של דבר, אסור להתעלם מהפיל הזה שנמצא בחדר, של העלאת גיל הפרישה, אלא למצוא לו פתרון הולם, כמובן תוך מתן תשומת לב לצרכים של נשים או מעגלים אחרים שזקוקים לסיוע.
שלי יחימוביץ': אני מבינה שאתה מדגיש את זה בשבילי.
יצחק סעד: אני מדגיש את זה כי זאת עמדת משרד המבקר.
יצחק סעד: לסיכום, הפיל הגדול שנמצא בחדר זה נושא הגירעון האקטוארי של הביטוח הלאומי ואיך צריך לפתור אותו, ולא להתעלם ממנו ולדחות אותו למשך שנים.
יצחק סעד: חלק מהפתרון זה העלאת גיל הפרישה, אבל זה לא הכול, ישנם דברים נוספים שצריך לעשות.
יצחק סעד: היעדר טיפול יסודי בגירעון האקטוארי של הביטוח הלאומי עלול לפגוע בקיימות הפיסקלית של הביטוח הלאומי, להפסיק את הגידול בקרן הביטוח הלאומי תוך פחות מעשר שנים, לרוקן את הקרן 20 שנה לאחר מכן – נתתי את הנתונים מתוך הדוחות הכספיים – ובעתיד לפגוע בתשלומי הקצבאות של האזרחים ולהעמיד בסיכון את הביטחון הסוציאלי שלהם.
יצחק סעד: זאת אומרת, אם אנחנו רוצים לשמור על הביטחון הסוציאלי של האזרחים צריך לטפל בגירעון האקטוארי הזה כמה שיותר מהר.
שלי יחימוביץ': שר העבודה והרווחה חיים כץ, בבקשה.
שלי יחימוביץ': לפני הנושא העיקרי, תן לנו עדכון קצר מה קורה בסוגיית העובדים הסוציאליים.
חיים כץ: אחר כך אני אספר לך.
חיים כץ: זה לא לוועדה, אנחנו לא הוזמנו לדיון הזה.
שלי יחימוביץ': אתה צודק, אבל חשבתי שאולי תרצה לומר משהו.
חיים כץ: תשמעי, אני אמרתי היום בריאיון ברדיו ששביתה זה נשק ואסור להשתמש בו כלאחר יד.
חיים כץ: והשביתה הזאת הייתה מיותרת.
שלי יחימוביץ': אבל אתה בוודאי לא מתנגד לזכות השביתה, כן?
חיים כץ: אבל השביתה הזאת הייתה מיותרת, כי נקבע דיון עם שר האוצר כבר שבוע לפני.
חיים כץ: בשביל להשיג ישיבה לא צריך לעשות שביתה.
חיים כץ: יחד עם זה, זכותם המלאה של העובדים הסוציאליים לבוא לעבודה בבוקר, לקבל את הביטחון האישי שלהם, ולחזור הביתה אחרי יום עבודה בשכר מכבד שהם יוכלו להתפרנס ממנו.
חיים כץ: הטבלאות של השכר של העובדים הסוציאליים נקבעו לפני 50 שנה.
חיים כץ: קצין מבחן שמתקבל היום לעבודה כעובד סוציאלי, אין לו שום אופציות קידום עתידיות.
חיים כץ: הוא נכנס לדרגה ז' והוא לא יכול להתקדם לשום מקום אלא אם הוא הולך למכרז ומשנה תפקיד.
חיים כץ: כל החיים שלו הוא אותו דבר, אין לו שאיפות.
חיים כץ: ובן אדם שאין לו שאיפות, שבא ל-40 שנה – וואלה, הוא לא יכול לעבוד, זה לא עובד ככה.
שלי יחימוביץ': אבל חיים, כולנו מסכימים איתך.
שלי יחימוביץ': אני שואלת מה התחדש מאז.
חיים כץ: נקבעו יעדים למשא ומתן, ואני בא למשא ומתן הזה בלב פתוח ובנפש חפצה, כי אני חושב שהם לא מתוגמלים כיאות.
חיים כץ: אני מאוד מקווה שזה ייגמר.
חיים כץ: הוגדרו יעדים של שלושה חודשים לביטחון - - -
שלי יחימוביץ': שלושה חודשים לסיום המשא ומתן?
חיים כץ: על השלב של הביטחון.
חיים כץ: התקופות הוגדרו על ידי העובדים הסוציאליים, זה לא שאני באתי ואמרתי שאני צריך שלושה חודשים.
חיים כץ: אבל אנחנו נראה אחרי חודש שאם העסק לא עובד, אז יאללה, חבל על הזמן.
שלי יחימוביץ': יאללה מה?
חיים כץ: יאללה שינקטו בצעדים, כי הפעם הם באמת צודקים.
שלי יחימוביץ': ואז אתה תגבה אותם בשביתה?
חיים כץ: אני מגבה אותם גם עכשיו, אבל זה היה מיותר.
שלי יחימוביץ': אז אתה בעצם אומר, אם יעברו שלושה חודשים ולא קיבלתם כלום, לכו תשבתו?
חיים כץ: הרבה לפני, כי אנחנו נראה לאן זה הולך.
חיים כץ: אני לא רוצה לחכות שלושה חודשים ולהגיד להם, תשמעו, אם לא נעשה כלום, תתחילו.
חיים כץ: אם אחרי חודש אנחנו רואים שלא נעשה כלום, אז יאללה, אז למה לחכות שלושה חודשים?
חיים כץ: יושב פה נציג אוצר שיישב שם במשא ומתן.
חיים כץ: אם מישהו מתכוון למשוך את הזמן עד הסוף – חבל על הזמן.
חיים כץ: לא ניתן למשוך את הזמן עד הסוף.
חיים כץ: או שאתה חושב שהבעיה צודקת וצריך לפתור אותה, או שאתה חושב שהבעיה לא צודקת ולא צריך לפתור אותה, ואז תגיד להם, תשמעו, לא מגיע לכם, אתם צריכים לבוא לעבודה ולחשוש כל הזמן שיפגעו בכם, אתם לא צריכים הבטחה.
חיים כץ: שיגידו את זה כבר מעכשיו.
שלי יחימוביץ': טוב, חיים, התכוונתי לעדכון קצר.
חיים כץ: אין עדכון קצר, זה נושא מורכב.
שלי יחימוביץ': בוא נעבור לנושא שלשמו התכנסנו.