GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק סעד: לא ננקטו פעולות מספיקות לשימוש בפוטנציאל המים הטבעיים הזמינים באמצעות טיוב מים מזוהמים ופיקוח כלי הפקה נוספים.
יצחק סעד: לא קודמו במועד הקמת מתקני התפלה נוספים שיספקו את הביקוש הצפוי בטווח הארוך וגם לשקם את מאגרי המים הטבעיים.
יצחק סעד: יותר מזה, ב-2014 צמצמה הרשות את יעד ההתפלה שנקבע בהחלטת ממשלה, עדכון שלא אושר על ידי מועצת הרשות וגם היה בניגוד להחלטת הממשלה.
יצחק סעד: הדוח והממצאים שלו מצביעים על כך שניהול משק המים היה באופן כזה שהביא את המשק ואת מאגרי המים הטבעיים למצב משברי נוסף.
יצחק סעד: אמרתי כבר, היינו במשבר בעשור קודם כולל ועדת חקירה שהייתה ולמעשה המצב הנוכחי לא היה מחויב המציאות.
יצחק סעד: לא היה מחויב שנהיה במצב הזה היום.
שלי יחימוביץ': כלומר, היה אפשר להבין גם אחרי שנת בצורת אחת או אחרי שנתיים או אחרי שלוש שנים שיש כאן איזשהו רצף.
יצחק סעד: אפשר היה להיות גם אחרי רצף של השנים שחונות המשקעים האחרונות, להיות במצב פחות גרוע, נקרא לזה כך, מאשר המצב הגרוע יותר שהוא היום וזאת אם היו עושים את כל הצעדים האלה שפירטתי כאן והם מפורטים בדוח.
יצחק סעד: לצערנו זה לא נעשה.
יצחק סעד: אמנם שנים מעוטות המשקעים באות משמים, אבל רמת החומרה של המצב היא גם בידי אדם.
יצחק סעד: צריך לזכור שהמים הם אוצר הטבע אולי הכי חשוב שיש במדינה ולמעשה אנחנו מדברים על כך שמשק המים נוהל במשך שנים לא מעטות באופן שלא עלה בקנה אחד עם האחריות שכרוכה בזה.
יצחק סעד: מה שנדרשות רשות המים ומשרד האנרגיה והשר שעומד בראשו מתוקף האחריות המיניסטריאלית שלו זה לתקן את הכשלים שעולים בדוח.
יצחק סעד: הביקורת התחילה למעשה עם כניסתו של גיורא לתפקיד ביולי 2017.
שלי יחימוביץ': שמן הסתם נעשתה לאחור.
יצחק סעד: נעשתה לאחור.
שלי יחימוביץ': כלומר, הרוב המכריע של הדוח לא נוגע לגיורא.
יצחק סעד: אנחנו מדברים על משק המים ולא מדברים על תפעול במשך שנה אחת.
יצחק סעד: אנחנו מדברים על ראייה רב שנתית וכך צריך גם להתייחס למשק הזה.
יצחק סעד: טיוטת הדוח נמסרה כבר במרס 2018 והדוח הסופי למעשה נמסר לראש הממשלה וגם לוועדה המכובדת בכנסת ביולי 2018.
יצחק סעד: בסמיכות למסירת הדוח הסופי פורסמה החלטת ממשלה שאני מניח שמן הסתם נשמע עליה כאן ונרצה לדעת מה בוצע או איך מתקדמים עם הסעיפים שיש בהחלטת הממשלה.
יצחק סעד: צריך לציין לגבי החלטות שהתקבלו עד היום שבחלקן הן מעט מדי ובחלקן מאוחר מדי.
שלי יחימוביץ': אני אציין עוד משהו.
שלי יחימוביץ': למרות דברי השר הממונה יובל שטייניץ שלכאורה הם לא היו צריכים אתך הדוח והם כבר מראש פעלו לקידום החלטת ממשלה, בעצם החלטת הממשלה הזאת, להערכתי, בהכירי את לוח הזמנים של מבקר המדינה, התקבלה אחרי שהם כבר קיבלו את הטיוטה הראשונית של מבקר המדינה.
יצחק סעד: השאלה שתישאל עת נדבר על החלטת הממשלה היא למה אי אפשר היה לקבל את זה קודם לכן.
יצחק סעד: חלק מההחלטות הן גם מחזור של החלטות קודמות שהיה צריך לבצע אותן קודם לכן.
שלי יחימוביץ': אבל בעיקר נרצה לדעת אם זו החלטת ממשלה מעורפלת, אם היא מתוקצבת, איך היא מתוקצבת וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': בכל זאת, לפני שאתה מעביר את רשות הדיבור להאלה אבו חלה ממשרדך, אני רוצה לשאול אותך בהתייחס לדוח.
שלי יחימוביץ': אמר שר האנרגיה והמים יובל שטייניץ שעם כל הכבוד, הדוח הזה הוא לא רציני, לא הולם ופוגע ברשות המים לדורותיה.
שלי יחימוביץ': יש ביקורת על הביקורת.
יצחק סעד: אני לא אתייחס לגופו של אדם.
יצחק סעד: אני אתייחס לטיעון עצמו.
שלי יחימוביץ': הוא בעיקרון לא מקבל את הדוח הזה.
שלי יחימוביץ': "יש לנו מערכת מים מפוארת, מהטובות בעולם, ועובדה שאחרי חמש שנות בצורת, אם לא יורדים גשמים, הכינרת מתייבשת לצערנו אבל יש לנו מים בברזים".
שלי יחימוביץ': "חמש שנות בצורת – זה הוא אומר בוורסיה אחרת, בראיון אחר לעודד לוינסון בגל"ץ – זה אירוע שאיש לא חזה אותו, איש לא התכונן אליו והוא לא קרה מעולם בתולדות ישראל ובכל זאת מערכת המים שלנו עמדה בזה בכבוד עד היום".
שלי יחימוביץ': עמדה בכבוד.
יצחק סעד: רמת משק המים ורמת הידע והטכנולוגיה, ולפעמים גם הביצוע, הם ברמה גבוהה ברמה העולמית.
יצחק סעד: כאשר אנחנו מדברים כאן לא על ציונים תיאורטיים אלא לגבי תכנון וניהול משק המים, אני חושב שכל מה שאמרתי וגם מה שמפורט בדוח, מדבר בעד עצמו.
יצחק סעד: אני לא אתייחס לגופו של אדם אבל לומר על הדוח שהוא לא רציני, אני רק אעיר על זה ואומר שלפעמים אנחנו נתקלים במבוקרים - בסופו של דבר דוח הביקורת הוא מראה שמוצבת לפני המבוקר – והם לא אוהבים את המראה שמשתקף בפניהם כתוצאה מהמראה.
שלי יחימוביץ': אף אחד מאתנו לא אוהב ביקורת.
יעל כהן-פארן: רק אוהבים מראה שאומרת לנו שהכול נפלא והכול בסדר.
שלי יחימוביץ': כולנו, ללא יוצא מן הכלל.
יצחק סעד: יש גם אנשים שמנסים לשבור את המראה ואני חושב שגם אם שוברים את המראה, עדיין זה לא משנה את המציאות.
יצחק סעד: אני מציע להתייחס לגופן של עובדות.
יצחק סעד: ברשותך, אני אבקש מגברת האלה אבו חלה, מנהלת ביקורת בכירה אצלנו במשרד, שהייתה חלק מהצוות שהכין את הדוח, לתת עוד כמה פרטים.
האלה אבו חלה: תודה.
האלה אבו חלה: אני אעבור בקצרה על כמה מהדברים שעלו בדוח.
האלה אבו חלה: שר האנרגיה ורשות המים, ראינו שהם לא פעלו להגשת תוכנית אב למשק המים לאישור הממשלה כפי שנדרש בהחלטת הממשלה.
האלה אבו חלה: בעצם בהיעדר תוכנית אב כזו, ניהול משק המים מונע מאילוצים של התמודדות עם המשבר המתפתח במקום לתכנן תוכניות לטווח ארוך שיאפשרו לנקוט פעולות ששקולות בעת הצורך.
האלה אבו חלה: רשות המים גם לא סיימה להכין תוכניות חיוניות ולאשר תוכניות כמו תוכנית אב למערכת הארצית ותוכנית אב לקולחין והשבה.
האלה אבו חלה: כתוצאה מכך משק המים אינו מנוהל באופן מיטבי ומתהווים בו מצבי משבר.
האלה אבו חלה: ראינו שלמרות שמשנת 2015 הייתה מגמה של עלייה בצריכת המים לנפש, רשות המים לא פעלה עד שנת 2018 לעידוד החיסכון במים.
שלי יחימוביץ': מה זה לעידוד החיסכון?
שלי יחימוביץ': הכוונה לקמפיינים?
האלה אבו חלה: גם.
האלה אבו חלה: בין היתר.
שלי יחימוביץ': אבל הקמפיינים היו גם קודם.
שלי יחימוביץ': זה לא קמפיין שעלה עכשיו.
האלה אבו חלה: בתקופה מאז 2015 היו קמפיינים בעקבות המשבר הקודם שהיה ב-2008 ואז הם נפסקו.
האלה אבו חלה: מאז שנת 2015 ראינו שיש מגמה של עלייה.
שלי יחימוביץ': עכשיו הם התחדשו.
האלה אבו חלה: עכשיו הם התחדשו.
האלה אבו חלה: ראינו שבין השנים 2013 עד 2017 רשות המים הכשירה את ניצול האקוויפרים לעתים אף בניגוד להמלצות שנתן השירות ההידרולוגי והביאה להידלדלות מאגרי המים האלה עד כדי סיכון לגרימת נזק בלתי הפיך להם.
האלה אבו חלה: הרשות לא שיקמה את מאגרי המים הטבעיים ולא פעלה לשימורם כמקורות מים בני קיימא לטווח הארוך.
האלה אבו חלה: רשות המים גם פעלה בניגוד לצו המים ואפשרה למפלס הכינרת לרדת מתחת לקו האדום התחתון בשנים 2016 ו-2017.
שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת אפשרה?
שלי יחימוביץ': אני פשוט לא מספיק בקיאה בתחום.
שלי יחימוביץ': נגיד שהיא לא הייתה מאפשרת, אבל אם הוא יורד – הוא יורד.
שלי יחימוביץ': זה לא תלוי ברשות המים.
האלה אבו חלה: ככל ששואבים יותר מהכינרת, המפלס יורד יותר.
שלי יחימוביץ': הכוונה לשאיבת יתר.
האלה אבו חלה: או לפעמים שואבים או מונעים מהמים להגיע לכינרת.
שלי יחימוביץ': כלומר, שואבים בנקודה מוקדמת יותר.
האלה אבו חלה: נכון.
האלה אבו חלה: רשות המים גם לא קבעה קווי תפעול לכל אחד ממאגרי המים הטבעיים של מדינת ישראל, דבר שגורם לפגיעה באקוויפרים ועלול לגרום להם לנזק בלתי הפיך ואף לסכן את קיומם.
האלה אבו חלה: רשות המים טרם החלה בביצוע קידוחים חדשים, בשיקום קידוחים ישנים לשם שימור יכולת ההפקה בהיקף הנדרש.
שלי יחימוביץ': תפרטי לנו כמה מקומות בהם יש קידוחים ישירות לאקוויפר והקידוח הוא כבר ישן או בלוי או לא מחודש.
האלה אבו חלה: יש הרבה מקומות למשל באזור המרכז.
האלה אבו חלה: הרבה קרקעות מזוהמות כשכל הזיהום חודר לאקוויפרים.
שלי יחימוביץ': איפה באזור המרכז?
האלה אבו חלה: באזור השרון, באזור תל אביב.
האלה אבו חלה: גם בצפון.
מאיר בן דוד: מנהל האגף שאחראי על הביקורת הזו, משרד מבקר המדינה.
מאיר בן דוד: אנחנו מדברים על השבתה של מאות קידוחים שאם זה כתוצאה מהתיישנות ציוד הקידוח ואם זה כתוצאה מדברים אחרים.
שלי יחימוביץ': אני שאלתי באיזה ישובים.
מאיר בן דוד: באזור השרון.
שלי יחימוביץ': יש ישובים שאספקת המים שלהם מגיעה ישירות מקידוח מאקוויפר אצלם?
שלי יחימוביץ': תאמרו לי שמות.
מאיר בן דוד: ברעננה מקבלים ישירות מקידוחים.
מאיר בן דוד: חלק מהקידוחים הושבת כתוצאה מפעולות של טיוב או הוחזרו לפעולה.
שלי יחימוביץ': עד שצחי נתן להאלה לדבר כאן
שלי יחימוביץ': פעם ראשונה בוועדה למה אתה לוקח לה את זה?
מאיר בן דוד: סליחה.
מאיר בן דוד: רק הוספתי.
האלה אבו חלה: בהקשר הזה, רשות המים לא יזמה תוכנית כוללת לטיפול בקידוחים המזוהמים באמצעות קידוחי ביוב והותירה את היוזמה לכך בידי המפיקים הפרטיים, בידי תאגידי המים.
האלה אבו חלה: בכך היא לא הבטיחה שהטיוב ייעשה בהתאם לשיקולי עלות תועלת כלל משקיים.
שלי יחימוביץ': אין בהתקשרויות עם תאגידי המים איזשהו תנאי של טיוב הקידוחים?
האלה אבו חלה: יש.
שלי יחימוביץ': נברר את זה בהמשך.
האלה אבו חלה: רשות המים שינתה בפועל את יעד היקף ההתפלה שקבעה הממשלה ללא קבלת אישורה לכך, דבר שהביא לאי פיתוחם של מתקני התפלה במועד בהתאם לצורכי משק המים.
האלה אבו חלה: בהתאם לכך רשות המים לא פעלה מאז שנת 2013 להגדלת כושר ההתפלה ל-750 מיליון מ"ק ל-2020, שזה בעצם מה שנדרש בהחלטת הממשלה.
האלה אבו חלה: רשות המים גם לא אישרה תוכנית עבודה סדורה להקמתם של מתקני התפלה בטווח הארוך כך שיבטיחו את אספקת המים בהתאם לתחזיות הביקוש.
האלה אבו חלה: רשות המים לא מימשה פתרונות חלופיים לאספקת מים לאזור הצפון למרות העיכוב בהקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי, דבר שעלול לסכן את מאגרי המים העיקריים באזור הזה ומצד שני גם לפגוע באספקת המים התקינה לאזור.
האלה אבו חלה: רשות המים, משרד הבריאות, משרד האוצר השתהו בקידום הקמת מתקן חלוץ להוספת מגנזיום למים במשך יותר משש שנים כפי שקבע משרד הבריאות.
האלה אבו חלה: מחסור במגנזיום עלול לגרום לנזק חמור לבריאות הציבור.
האלה אבו חלה: נכון ליולי 2016, 45 אחוזים מכלל השפכים שטופלו במתקני טיהור שפכים לא טופלו באיכות הנדרשת כפי שנקבע בתקנות בריאות העם.
שלי יחימוביץ': עוד משהו לאנשי המבקר?
מאיר בן דוד: לא.
שלי יחימוביץ': חברי הכנסת, אתם רוצים לדבר לפני מנהל רשות המים או אחריו?
מיקי לוי: יש כל כך הרבה דברים.
שלי יחימוביץ': אני אציין שחברת הכנסת יעל כהן-פארן היא ראש שדולת המים בכנסת ובקיאה מאוד בתחום.
שלי יחימוביץ': אנחנו נתחיל בך גיורא.
שלי יחימוביץ': קודם כל, תשיב לדוח.
גיורא שחם: קודם כל, תודה רבה שהוזמנו וזאת מבחינתי הזדמנות לפחות לנסות לעשות איזשהו רציונליזציה של הדברים מבלי להמעיט כמובן בערכה של הביקורת.
שלי יחימוביץ': אני מקווה שאתה לא טוען שהדוח הוא לא רציונלי.
גיורא שחם: לא אמרתי שהוא לא רציונלי.
גיורא שחם: אני רק אומר שאני מנסה להכניס את הדברים לתוך איזשהו קונטקסט רציונלי.
גיורא שחם: קודם כל, אני אומר שתי מילים מבחינתי.
גיורא שחם: אני איש מים.
גיורא שחם: אני מהנדס מים במקצועי וההתמחות שלי היא ניתוח מערכות משאבי מים.
גיורא שחם: אמנם אני פעם ראשונה בתוך מסגרת ממשלתית אבל כל חיי המקצועיים אני עוסק במערכות מים, גם בארץ וגם בעולם.
גיורא שחם: זאת אומרת, אני מכיר את משק המים לפני ולפנים, למרות שלא הייתי בתוכו.
שלי יחימוביץ': בעבר היית גם במקורות.
גיורא שחם: לא הייתי במקורות.
גיורא שחם: נכון, הייתה לי איזושהי תקופה קצרה מאוד במקורות.
שלי יחימוביץ': קראתי בוויקיפדיה.
גיורא שחם: אני עשיתי למשל את ניתוח המערכת ואת התיקון של ההחרבה הסביבתית שנעשתה בעקבות ייבוש החולה.
גיורא שחם: הפכנו אותו מחור שחור בלב ארץ פלגי מים לאחד ממוקדי הטבע היפים בארץ ויש האומרים גם בעולם.
גיורא שחם: אני עסקתי בשיקום שמורות הטבע סביב ים המלח שניזקו מאוד כתוצאה מהירידה הדרמטית במפלס.
גיורא שחם: עסקתי בהרבה מאוד דברים גם בארץ וגם בעולם.
גיורא שחם: אני מכיר משק מים בכלל ואת משק המים הישראלי בפרט.
גיורא שחם: בתחילת שנות ה-2000 נשכרתי על ידי נציבות המים בזמנו להכין פרוגרמה או תוכנית אב למשק המים ומסיבות שלא כאן המקום לפרטן לא המשכתי בזה.
גיורא שחם: גם הייתי עד למהלך החשוב ביותר שנעשה בשנת 2006 להפוך את נציבות המים לרשות מים עצמאית בלתי תלויה בגורמים ובכוחות פוליטיים/ציבוריים שהשפיעו השפעה רעה על משק המים ולמעשה ניוונו אותו עד שקמה הרשות שלמעשה יצרה – זה היה כרוך גם בהפיכת משק המים למשק תעריפי סגור – עלייה דרמטית כדי לנסות להתאים תג מחיר ריאלי לעלות המים, את מחיר המים להתאים לעלות המים.
שלי יחימוביץ': אבל אחרי פרסום הדוח אמר השר הממונה שהוא מתכוון להכפיף בחזרה את הרשות למשרד.
שלי יחימוביץ': זה קרה?
שלי יחימוביץ': מי נציג המשרד כאן?
יחזקאל ליפשיץ: סמנכ"ל המשרד.
שלי יחימוביץ': האמירה של שר התשתיות, האנרגיה והמים שהוא יכפוף בחזרה את הרשות לדרג הפוליטי, אכן קיימת?
שלי יחימוביץ': זה מתבצע?
יחזקאל ליפשיץ: זאת לא המטרה.
שלי יחימוביץ': תענה לי בקצרה.
יחזקאל ליפשיץ: אני אענה בקצרה ואחר כך אתייחס ברשותך לנקודות שהועלו כאן.
שלי יחימוביץ': אחר כך, בתורך.
שלי יחימוביץ': כרגע זו שאלה מאוד נקודתית.
יחזקאל ליפשיץ: ההודעה כבר פורסמה.
יחזקאל ליפשיץ: מה שאנחנו מתכוונים, אנחנו בוחנים.
יחזקאל ליפשיץ: לא מתכוונים אלא בוחנים.
יחזקאל ליפשיץ: בודקים.
יחזקאל ליפשיץ: זה פורסם וזה לא סוד.
שלי יחימוביץ': חשבתי שאולי זה ירד מהפרק ותוכל לבשר לנו ע כך.
יחזקאל ליפשיץ: זאת לא הכפפה פוליטית.
שלי יחימוביץ': מה זה לא הכפפה פוליטית?
שלי יחימוביץ': הוא מכפיף לדרג הפוליטי.
יחזקאל ליפשיץ: זאת הכפפה למדיניות כמו שקיים בנושאים אחרים.
יחזקאל ליפשיץ: יש נושא של מדיניות שכרגע לשר אין כל סמכות בנושא המים ולכן נבחנת האפשרות לנושא של קבלת מדיניות השר בנושא משק המים.
יחזקאל ליפשיץ: אם תרצי, אני אתייחס לזה אחר כך.
שלי יחימוביץ': מדיניות השר, הווה אומר מין הסתם החלטת הממשלה בעניין.
יחזקאל ליפשיץ: לדוגמה, כן.
שלי יחימוביץ': מאחר ויש קורלציה בין השתיים.
יחזקאל ליפשיץ: כן.
יחזקאל ליפשיץ: זאת הכוונה.
יחזקאל ליפשיץ: זה נבחן כרגע.
יחזקאל ליפשיץ: זה מצריך תיקון חקיקה.
שלי יחימוביץ': אני בדרך כלל לא מאפשרת לאנשים לספר את כל הרזומה שלהם, אבל אני חושבת שזה נכון ואנחנו יודעים שאתה אדם רציני ומקצוען בתחום, כך שזה בסדר שהצגת את עצמך.
שלי יחימוביץ': עכשיו אתה יכול להתייחס לדוח אלא אם יש עוד משהו מאוד חשו ב.
גיורא שחם: מאוד חשוב לציין את העובדה שבדיקת המבקר נערכה בין יוני 2017 לינואר 2018 והדוח מתייחס לתכנון משק המים והמימוש של התוכניות בשנים שבין 2009 ל-2017 ואני מוניתי לתפקיד בסוף יוני 2017.
שלי יחימוביץ': אנחנו לוקחים את זה בחשבון.
שלי יחימוביץ': כבר אמרתי את זה בעצמי אבל בכל זאת יש עניין שקוראים לו רציפות שלטונית ואתה כן נמצא כאן כנציג רשות המים.
גיורא שחם: נכון.
גיורא שחם: אני לא מתנער ואני תכף ארחיב בעניין הזה.
גיורא שחם: חשוב לי להדגיש שיהיה ברור ומובן שכל הקשור לתכנון משק המים אינו נוגע ואינו יכול לגעת לתפקוד שלי כמנהל מערכת שהיא כל כך מורכבת.
גיורא שחם: ההערה השנייה שגם היא מהותית לדיון ותכף אני אסביר למה.
גיורא שחם: אני נכנסתי לתפקידי בעיצומו של מחזור שחון שנמשך אז, ביום שנכנסתי לתפקידי, ארבע שנים.
גיורא שחם: שבוע לאחר שנכנסתי לתפקיד הגיעו אלי אנשי השירות ההידרולוגי עם תחזית עונתית לשנת 2018 ואמרו לי שהבצורת נמשכת.
גיורא שחם: זאת אומרת, מדובר כאן על רצף של חמש שנות בצורת כשההסתברות לו – דרך אגב, היו שני מחזורים כאלה ב-100 שנות מדידה, ברקורד של מדינת ישראל המתחדשת, האחת באמצע שנות ה-30 והשני מאמצע שנות ה-50, מ-1956 עד 1962, זה עוד טרם מלחמת ששת הימים וזקני ראג'ה סיפרו לאנשי הגליל שמעיין הבניאס התייבש לגמרי.
גיורא שחם: זאת אומרת, אם אנחנו מחלקים את התקופה, אנחנו נמצאים באירוע שההסתברות שלו היא שני אחוזים, אחת לחמישים שנים.
שלי יחימוביץ': ואין לו קשר להתחממות הגלובלית?
גיורא שחם: בהחלט יתכן ויש לו קשר ואנחנו לוקחים את זה בחשבון.
גיורא שחם: תכף אני אומר למה אנחנו נדרשים היום להיערך למרות שיש רקורד לעניין הזה.
גיורא שחם: אנחנו צריכים להיערך לעידן חדש, לעידן של שינויי אקלים והתחממות גלובלית.
גיורא שחם: לכן אנחנו צריכים את מאזני המים שלנו לקחת בחשבון ולדעת שהאזור הולך ומתייבש וכי תקופות הבצורת, המחזורים השחונים, כבר לא יהיו בהסתברות של אחת לחמישים שנים אלא הרצף הזה יכול להיות בתדירות יותר גבוהה ולכך אנחנו נערכים ותכף אומר על זה כמה מילים.
שלי יחימוביץ': עכשיו בוא ניגש לגופו של עניין.
שלי יחימוביץ': תתייחס להערות שבדוח ואז נראה איך נערכים.
גיורא שחם: לגבי ההערות הספציפיות בדוח, כפי שאמרתי – על רקע הדברים שאני אומר עכשיו – אפשר להסתכל על זה כעל חכמה לאחר מעשה.
גיורא שחם: אני אומר את זה באמת בלי לפגוע ואני לא אומר את זה לא בציניות ולא באיזושהי רמה של תחכום מסוימת.
גיורא שחם: אני אתן דוגמה פשוטה.
גיורא שחם: לכן היה חשוב לי להקדים ולומר שהאירוע הזה, לפחות מבחינת הרקורד שנמצא היום, הוא אירוע עם הסתברות מאוד נדירה.
שלי יחימוביץ': מצד אחד אתה מתאר את זה כאפיזודה נדירה שקורית אחת לחמישים שנים ומצד שני אתה אומר שהאזור הולך ומתייבש וכי צריך להבין שאנחנו בעידן חדש.
שלי יחימוביץ': כלומר, אנחנו בפתחו של תהליך.
שלי יחימוביץ': זאת לא אפיזודה שתחלוף ותחזור עוד חמישים שנים.
יעל כהן-פארן: ולי היא תקרה כל עשר שנים ולא כל חמישים שנים.
גיורא שחם: בהחלט.
גיורא שחם: זה לא יקרה כל עשר שנים.
יעל כהן-פארן: אתה לא יודע.
יעל כהן-פארן: המצב הוא שיש חוסר ודאות ענקי לגבי מה שהולך להיות כאן.
גיורא שחם: נכון, אבל אני אומר שבתחזיות ארוכות הטווח – וברשות המים עושים תחזיות ארוכות טווח כי משק מים מתכננים ל-30 ו-40 שנים קדימה – אני אתן לכם דוגמה.
גיורא שחם: כמות המים הזמינים בכינרת עד היום במדידות אחורה, כשלוקחים בחשבון גם את שני המחזורים הנדירים האלה, דרך אגב, לא היה מחזור של שש שנות בצורת.
גיורא שחם: המקסימום שהיה, היה חמש שנים.
גיורא שחם: אגב, התחזית העונתית לשנה היא שהבצורת נשברה ו יהיה ממוצע ואולי קצת יותר מהממוצע.
שלי יחימוביץ': אני מקווה שזה שהבצורת נשברה, לא יעצור את כל התוכניות.
גיורא שחם: תכף תראי.
שלי יחימוביץ': לא יעצור את מימוש החלטת הממשלה כי בזה בדיוק עוסק המבקר.
שלי יחימוביץ': כל פעם שהייתה שנה נורמלית, פתאום כל התוכניות נעצרו.
גיורא שחם: אני מסכים להערה הזאת.
גיורא שחם: אני אומר שזה קדם לתקופתי.
גיורא שחם: אני לא יכול להצדיק את זה, אני בשום אופן לא מצדיק את זה, אבל אני רק מציין את העובדה שמדובר כאן על אירוע של רצף של חמש שנות בצורת שהוא מאוד נדיר.
גיורא שחם: כשאתה הולך לתכנן תוכנית ארוכת טווח – אם ניקח את זה מעולם הבנייה – אנחנו יודעים שאנחנו נמצאים באזורים בעלי סיכונים ססמיים.
גיורא שחם: אני לא אוכל לתכנן בית שיעמוד ברעידת אדמה של 9 בסולם ריכטר.
גיורא שחם: לא יהיו בתים בישראל.
גיורא שחם: אני לא יכול לתכנן משק מים להסתברות של שש ושבע שנות בצורת שבניהול הסיכונים שבין תוחלת הנזק שתיגרם כתוצאה ממחסור מסוים במים ובין ההשקעות הציבוריות האדירות וההשלכות הסביבתיות של הקמת מתקני התפלה, אנחנו יודעים שזה לא עסק נחמד כל כך גם מבחינת תפיסת המקרקעין, גם מבחינת הפליטות של ה-CO2, מכל הבחינות.
גיורא שחם: אנחנו צריכים לעשות הכול בהתאם למה שצריך ולא יותר מזה.
גיורא שחם: אם נתכנן את משק המים להסתברות של אחד ל-200 שנים, אנחנו נהיה מוצפים כאן.
גיורא שחם: אנחנו נפגע בכלכלה הלאומית בצורה נוראית, עם פגיעה סביבתית חמורה גם בחופים וכך הלאה, ואנחנו נהיה כאן עם יתירות שהיא בלתי רציונלית.
גיורא שחם: לכן אני אומר שתכנון צריך לעשות באופן רציונלי.
שלי יחימוביץ': ברור, אבל הדיון שלנו הוא לא בין אפס ל-100.
גיורא שחם: זה בדיוק העניין.
שלי יחימוביץ': זה ברור שאנחנו מדברים על מידתיות.
שלי יחימוביץ': דוח המבקר גם לא התכוון שתתכוננו ל-100 שנות בצורת.
שלי יחימוביץ': הוא מדבר על תרחיש שהוא תרחיש סביר.
גיורא שחם: בתוך תקופה שהיא מאוד נדירה.
גיורא שחם: אני אתן לכם את הדוגמה הכי מוחשית.
גיורא שחם: ממוצע כניסות המים לכינרת או המים הזמינים הוא סדר גודל של 370 מיליון קוב לשנה.
גיורא שחם: התחזיות ארוכות הטווח אומרות שכתוצאה משינויי האקלים, הממוצע הזה ירד מ-375 או 370 ל-350.
גיורא שחם: זה לא יורד לאפס.
גיורא שחם: לכן תוכנית אב למשק מים מתחילה, וזה הדבר הכי משמעותי, במאזן מים, מהו הצפי לביקוש העתידי ומהו הצפי למצאי העתידי.
גיורא שחם: מכיוון שאנחנו יודעים שמרחב המזרח התיכון, האוכלוסייה בו הולכת וגדלה בקצבים מטורפים, אנחנו צריכים להתאים, זה הבסיס של תוכנית אב למשק המים או תוכנית ארוכת טווח למשק המים.
גיורא שחם: וכפיט שאמרתי, היא מתוכננת ל-30 ו-40 שנים.
יעל כהן-פארן: איפה נמצאת התוכנית הזאת?
גיורא שחם: רגע.
שלי יחימוביץ': אנחנו תכף נבדוק את זה.
שלי יחימוביץ': גיורא, אתה מדבר על קצבים של משק המים.
שלי יחימוביץ': גם לעבודת הכנסת יש קצבים משלה.
שלי יחימוביץ': אתה נמצא עכשיו בדיון שלכל היותר יימשך שעתיים וכפי שאתה רואה, יש כאן דוברים רבים.
שלי יחימוביץ': עד עכשיו היינו בדברי הפתיחה ואני מבקשת שתיגש לגופו של עניין.
שלי יחימוביץ': אם יש לך התייחסויות ספציפיות לדברים שנאמרו בדוח ובעיקר אנחנו רוצים לשמוע איך אתם נערכים לאותה החלטת ממשלה שכרגע אנחנו מסתכלים עליה והיא מאוד מאוד מעורפלת.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת קונקרטיזציה של החלטת הממשלה, מה עשיתם ומה התכנון שלכם.
גיורא שחם: אני אומר בכמה מילים מה עשיתי בתקופה של השנה וחצי האחרונות כדי להתמודד עם המצב האקוטי בו אנחנו נמצאים.
גיורא שחם: אני אומר כמה מילים על עיקרי התוכנית להמשך ואחר כך אהיה פתוח לשאלות ותשובות.
גיורא שחם: אני אומר בקצרה מה עשיתי בשנה האחרונה.
גיורא שחם: הדבר הראשון והדחוף ביותר הוא לקדם את שני מתקני ההתפלה הנוספים שהיו צריכים להתפתח.
גיורא שחם: אחד מהם בגליל המערבי, שמונה או עשר שנים בגלל תופעת הנימבי.
גיורא שחם: בשבוע הראשון שנכנסתי לתפקידי, נכנסתי למקום וקבעתי את המיקום.
גיורא שחם: התוכנית הזו הולכת להיות מופקדת בעוד חודשיים או שלושה חודשים ועד 2023 או לכל המאוחר 2024, יוקם מתקן התפלה.
שלי יחימוביץ': יהיה מתקן התפלה פעיל.
גיורא שחם: יהיה מתקן של 100 מיליון קוב.
גיורא שחם: המתקן הוא פרויקט בפני עצמו
שלי יחימוביץ': ב-2023 עד גג 2024.
שלי יחימוביץ': יהיו עוד שני מתקני התפלה פעילים.
גיורא שחם: המתקן בסורק בהיקף של 200 מיליון קוב כבר נמצא בתהליך מכרזי שיסתיים תוך מספר חודשים ובשנה הבאה יתחילו לבנות אותו.
גיורא שחם: אני מעריך שגם הוא בשנת 2023 יתחיל לספק מים.
גיורא שחם: אני רוצה להדגיש כאן משהו חשוב.
גיורא שחם: זה לא מספיק שמקימים את מתקן ההתפלה אלא צריך לחבר אותו אל המערכת.
שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על כולל חיבור.
שלי יחימוביץ': מתי בפועל הוא יוכל לספק מים?
גיורא שחם: הברז ייפתח ב-2023 או לכל המאוחר ב-2024.
גיורא שחם: יותר מזה, בהתאם להחלטת הממשלה ועל סמך ההמלצה המקצועית שלנו, ב-2023 תיעשה הערכת מצב נוספת ואנחנו נראה באמת להיכן הדברים זזים בגלל הצורך במידתיות והנזקים הסביבתיים הגדולים שיכולים להיות.
שלי יחימוביץ': לגבי חמשת מפעלי ההתפלה הקיימים, אנחנו יודעים שהם לא מנוצלים במלוא היכולת שלהם.
גיורא שחם: במלוא היכולת.
גיורא שחם: להפך.
שלי יחימוביץ': כרגע.
גיורא שחם: אנחנו רוכשים – גם בשנה שעברה וגם בשנה הנוכחית – עוד 70 מיליון.
גיורא שחם: אנחנו ממש סוחטים אותם, את מתקני ההתפלה.
שלי יחימוביץ': מתי התחיל התפעול המלא שלהם ב-100 אחוזים פלוס?
גיורא שחם: זה 100 אחוזים פלוס.
שלי יחימוביץ': אני שואלת ממתי זה התחיל.
גיורא שחם: מלפני שנה.
שלי יחימוביץ': עד לפני שנה הם לא מומשו במלוא הפוטנציאל שלהם.
גיורא שחם: מ-2017 הם פועלים.
שלי יחימוביץ': כלומר, מהרגע שאתה נכנסת לתפקיד, הם פועלים במלוא התפוקה שלהם פלוס.
גיורא שחם: בפלוס.
גיורא שחם: לפלוס הזה יש נזק בהגברת השחיקה.
גיורא שחם: נכון היו שנים בהן היו קצת יותר גשמים והושבתו מתקני ההתפלה.
505: למרות שההמלצה הייתה להכניס את המים לאקוויפרים והאוצר שכנע אותם לחסוך כסף.
505: זה הביזיון הגדול.
שלי יחימוביץ': חכה, תורך יגיע.
שלי יחימוביץ': למרות שזה לא נראה כך כרגע שתורך יגיע, הוא יגיע.
גיורא שחם: הדבר השני.
גיורא שחם: חברת מקורות התחילה, בהתאם להנחיות שלנו, להניח קו ממאגר נטופה ומתקדמת אתו לכיוון הכינרת כדי לייצר כושר אספקה לכינרת של בין 100 ל-150 מיליון קוב.
גיורא שחם: אנחנו בודקים כרגע את האפשרות להגדיל את זה.
גיורא שחם: למה אנחנו עושים את זה?
גיורא שחם: כאן זאת הערת המפתח.
גיורא שחם: הכינרת תתמלא.
גיורא שחם: תבוא שנה גשומה, סכר דגניה ייפתח.
גיורא שחם: תרשמו ותקליטו את הדברים האלה.
שלי יחימוביץ': אתה מוקלט עכשיו.
גיורא שחם: אנחנו יודעים שהמחזורים ההידרולוגיים פעם למטה ופעם למעלה.
גיורא שחם: אנחנו זקוקים במאזן המים המרחבי של המזרח התיכון – ממלכת ירדן מתה מצמא.
גיורא שחם: חסרים להם 400 מיליון קוב לסגור את המעגל.
גיורא שחם: שני מיליון פליטים ברחו אליה מהמלחמה בעירק ובסוריה.
גיורא שחם: הם באמת חסרי מקורות מים..
גיורא שחם: לכן מדינת ישראל, למען החוסן הביטחוני שלה, חייבת לחשוב גם על זה, גם על אספקת מים לפלסטינים, גם באיו"ש וגם ברצועת עזה.
גיורא שחם: אני פועל כל היום כדי להגביר את האספקה הזאת במרחב כולו.
גיורא שחם: אנחנו עושים שינוי מהותי בתוכנית אספקת הקולחין של מטרופולין תל אביב לכיוון הנגב, מה שנקרא השפדן.
גיורא שחם: אנחנו נתנו הוראה ברורה למקורות, והיא נכנסה בקצב מואץ, גם לשקם ולהגדיל את נפח האגירה בנגב המערבי ולעוטף עזה וגם להגדיל את כושר ההולכה כי האוכלוסייה במטרופולין גדולה.
גיורא שחם: כבר התחלנו בפעולות.
גיורא שחם: אנחנו כבר מתחילים בפעולות.
גיורא שחם: אני לא רוצה להיכנס לפרטים המקצועיים, גם אין זמן לזה, אבל אני אומר לכם שבתוך מספר שנים אנחנו נביא עוד 30 או 40 או 50 מיליון קוב קולחין מהשפדן אל הנגב.
שלי יחימוביץ': כמה שנים זה ייקח?
גיורא שחם: זה קו של 70 צול, של עשרות קילומטרים.
שלי יחימוביץ': כן, אבל אני מניחה שיש לכם תוכנית עבודה.
שלי יחימוביץ': יש לכם אבני דרך.
גיורא שחם: יש תוכנית עבודה.
גיורא שחם: בתוך שבע שנים אנחנו למעשה נפסיק את הדימום כביכול, את הגלישות של קולחין.
שלי יחימוביץ': זה יקרה בהדרגה או שאנחנו צריכים לחכות שבע שנים?
גיורא שחם: זה יקרה בהדרגה.
גיורא שחם: כבר השנה שיפרנו את כושר ההחדרה של שדות ההחדרה של השפדן והוספנו עוד כשבעה-שמונה עד עשרה מיליון קוב לנגב.
מיקי לוי: כמה בסך הכול מוחזרים מים שפירים, מי ביוב?
גיורא שחם: קולחין בכל הארץ או מהשפדן?
מיקי לוי: לפי הנתונים שיש בידי, יש בין 550 ל-600.
מיקי לוי: רק 400, קרוב ל-400, אפילו לא 400, ממוחזרים.
גיורא שחם: לא נכון.
מו פרוביזור: 86 אחוזים.
גיורא שחם: אנחנו במקום ראשון בעולם, בין 85 ל-90 אחוזים השבת קולחין.
גיורא שחם: הבאה אחרינו היא ספרד עם 17 אחוזים.
גיורא שחם: אנחנו בפער גדול.
גיורא שחם: יש תופעות קשות ביותר של זיהום נחלים כתוצאה מגלישות של שפכים במיוחד כאלה שמגיעים מאזורים בלתי מטופלים באיו"ש.
גיורא שחם: אנחנו בפעולות אגרסיביות מאוד לעצירת גלישת השפכים לירקון ובלמנו אותם.
שלי יחימוביץ': אני חותרת בירקון לפחות שלוש פעמים בשבוע ובמיוחד אחרי גשם – סליחה שאני מספרת מחוויותיי – הירקון נראה כמו ביוב.
שלי יחימוביץ': אם כן, הבלימה הזאת לא נראית בשטח.
שלי יחימוביץ': לפעמים יש גם ימים בהם אתה רואה שפע של דגים מתים מסיבות בלתי ידועות.
גיורא שחם: המקור של הזיהום הזה הוא במיוחד השפכים של קלקיליה, חבל'ה ושפכי נחל קנה.
שלי יחימוביץ': זאת לא המועצה האזורית דרום השרון?
גיורא שחם: היא קולטת את זה אבל היא לא יכלה לקלוט כי מגיעים משם נהרות של ביוב.
גיורא שחם: לכן רק לפני שבוע נחנך מתקן טיהור שפכים חדש בדרום השרון שיכול לקלוט ולקח בחשבון גם את השפכים שמגיעים משטחי איו"ש.
גיורא שחם: אנחנו בשנה הבאה מתחילים בהקמה של מאגר אייל, פרויקט בהיקף של מעל 100 מיליון שקלים.
שלי יחימוביץ': מתקן הטיהור בדרום השרון כבר פועל?
גיורא שחם: התחיל לפעול.
גיורא שחם: קיבלתי את התוצאות שלו שהן תוצאות מעולות.
שלי יחימוביץ': כלומר, אני צפויה לחוש שיפור כשאני אחתור ביום חמישי?
גיורא שחם: מן הסתם.
גיורא שחם: אם לא, תרימי לי טלפון.
גיורא שחם: אחד הדברים הראשונים שפעלתי היה להוציא את החרפה הסביבתית מנחל קדרון.
גיורא שחם: שפכי מזרח ירושלים וכל הכפרים שסובבים אותה.
גיורא שחם: הפרויקט הזה נכנס לעבודה בתוך חודשיים.