GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נפתלי דרעי: אמרנו לו, אבל לא קיבלנו אותו באותה שנה, איך ננצל אותו, קיבלנו אותו שנה לאחר מכן.
נפתלי דרעי: הסיפור הזה הוא לא הגיוני.
נפתלי דרעי: אם רוצים רשות, ורוצים כי יש חוק, ואני יודע שמשרדי ממשלה אמורים לכבד חוק ולא להתקוטט ביניהם מי צריך לשלם את התקציב.
נפתלי דרעי: ובשני המשרדים היה תקציב לרשות.
נפתלי דרעי: רק תיקון אחד, יואל, זה לא כמה מאות אלפי שקלים – כשהקמתי את הרשות דרשנו מכל משרד 2.5 מיליון שקלים, ואישרו מיליון וחצי.
נפתלי דרעי: ואחר כך זה ירד לחצי מיליון, זה בקושי מספיק להחזיק את המנגנון ומספר מזערי של משלחות.
נפתלי דרעי: התקציב הנדרש להפעיל את הרשות הוא 3 מיליון שקלים.
נפתלי דרעי: אנחנו יושבים בחדר מעופש במתנ"ס ברמת ישראל בתל אביב שכל השכירות והמנגנון זה 36,000 שקל כי אין לנו תקציב לעבור למשרדים ראויים.
נפתלי דרעי: מגיעים לרשות שגרירים לפגישות, מגיעות משלחות מחוץ-לארץ, אנחנו הולכים לארגונים לארח אותם כי אין לנו איפה לארח אותם.
נפתלי דרעי: הסיפור הזה הוא פשוט מדהים – השנה, 2018, נכון להיום, אמצע דצמבר, משרד החוץ הודיע לנו אפס תקציב מהחצי מיליון שהיה צריך לתת ומשרד החינוך עד היום העביר 185,000 שקלים.
נפתלי דרעי: זה לא שלא קיבלו את הדוחות, קיבלו דוחות, קיבלו כל מה שצריך והמנגנון – עוד ההיא בחופשה, זה לא נחתם וזה לא אישר.
נפתלי דרעי: מי אחראי להלנת השכר של העובדות?
נפתלי דרעי: אנחנו, חברי הדירקטוריון, שלושת החברים שיושבים כאן?
נפתלי דרעי: אבי וובר?
נפתלי דרעי: מי אחראי להלנת שכר, מי תבע על זה?
נפתלי דרעי: משרדי הממשלה, החשבים, סגני החשבים, היועצים המשפטיים?
נפתלי דרעי: אני מאוד מקווה שמהדיון הזה א' נקבל תשובות ושנוכל לצאת עם איזשהו פתרון.
נפתלי דרעי: למעט שר החוץ שמינה את אבי וובר כנציג ציבור, משרדי הממשלה האחרים שזה משרד החינוך, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, מי עוד חסר לנו דירקטורים?
קריאה: הסתדרות ונציגי ציבור.
נפתלי דרעי: אני מדבר על משרדי הממשלה, לא ממנים נציגים לדירקטוריון.
נפתלי דרעי: נציג ציבור, לא נציג המשרד.
נפתלי דרעי: משרד החוץ מינה, אבי וובר, אבל המשרדים האחרים – אם היה דירקטור ממשרד האוצר היה לנו לפחות את מי לשאול, שיבדוק לנו, יברר לנו.
נפתלי דרעי: כל שנה מתדפקים על הדלת דרך העוזרים של שר האוצר ואריאלה בקשרים האישיים שלה כדי לאשר לנו את התקציב.
נפתלי דרעי: הרי, אנחנו, מה אומרים משרדי הממשלה – לא תקבלו את הכסף כי ככה מופיע בחוק וזה נכון, עד ששר האוצר לא אישר לכם באישור שלו, במכתב שלו את התקציב.
נפתלי דרעי: אז גם כשאנחנו מביאים את התקציב גם אז לא מקבלים את התקציב.
נפתלי דרעי: היינו לפני שנתיים אצל חשב משרד החינוך – הסברנו, תקציב הרשות הוא מאה אחוז משרדי ממשלה.
נפתלי דרעי: אין לרשות מקורות עצמיים.
נפתלי דרעי: זאת אומרת, בפברואר צריך לשלם משכורות ינואר.
נפתלי דרעי: אנחנו חייבים, כמו שמשרד ממשלתי, יש תקציב, אין תקציב, יש לו 1 חלקי 12, הוא ממשיך לשלם משכורות לעובדים שלו, נא להעביר לנו מקדמה.
נפתלי דרעי: להעביר לנו משהו.
נפתלי דרעי: כן, בוודאי.
נפתלי דרעי: הכל נשאר על הנייר.
נפתלי דרעי: בקיצור, אני אומר את הדברים ואני מתרגש כי אני עוסק בנושא הזה שנים רבות.
נפתלי דרעי: אנחנו רואים מה קורה במסגרת החילופים, אנחנו פוגשים את הצעירים ובעלי התפקידים במשרדי הממשלה ובפרלמנטים באירופה והם כל הזמן מזכירים את הביקורים שלהם בישראל, ואני יודע כמה רוצים לבוא.
נפתלי דרעי: והיום נפתח משא ומתן עם גרמניה לאשר 350 משלחות לשנה הבאה, יוצאות ונכנסות על גרמניה.
נפתלי דרעי: אנחנו לקחנו אחריות אישית לממן את האירוח הזה של המשלחת שזה משרדי ממשלה.
נפתלי דרעי: משרד הנוער, המשפחה והקשישים והנשים של גרמניה שיבואו לכאן - - - בשלושה הימים הקרובים כדי לא להפיל את ההסכם הזה, כדי שלפחות יהיה פרוטוקול וב-1 בינואר יתחילו לצאת המשלחות.
נפתלי דרעי: אני מקווה מאוד שנצא מהוועדה הזאת עם איזה שהם פתרונות.
נפתלי דרעי: הדבר האחרון – את לא הזכרת את זה אבל שמענו שמדובר על הקמת משרד תיאום חדש עם גרמניה.
נפתלי דרעי: וזה משרד שאמור לעלות, אני מכיר את ההסכמים של גרמניה עם צרפת, עם פולין, עם רוסיה, עם צ'כיה, שיש להם משרדי תיאום משותפים.
נפתלי דרעי: זה אמור לעלות כמה מיליונים למדינת ישראל אם זה יתבצע לפי ההסכמים שיש לגרמניה עם מדינות אחרות.
נפתלי דרעי: הולכים להקים משרד כזה, לשים שם כמה מיליונים כאשר הרשות קיימת, מה ההיגיון?
נפתלי דרעי: מה רוצים, להפקיע מהרשות את הטיפול בגרמניה, למה היא לא מבצעת את זה כמו שצריך?
נפתלי דרעי: בואו תשאלו את הגרמנים, הם יגידו לכם מה הרשות עושה.
נפתלי דרעי: בשביל מה צריך את זה.
אברהם נגוסה: אני יכול לשאול שאלה?
נפתלי דרעי: כן, חבר הכנסת נגוסה.
אברהם נגוסה: אני מבין שמבחינה חוקית אתם מסודרים.
אברהם נגוסה: יש חוק, יש תקנת התקציב.
אברהם נגוסה: לפי סעיף 20 אז המועצה צריכה לאשר את התקציב.
אברהם נגוסה: אתה אומר שבגלל שהמועצה לא שלמה משרדי הממשלה לא הביאו נציגים?
נפתלי דרעי: לא.
אברהם נגוסה: אז המועצה לא מתפקדת או האוצר בניגוד לתקנת התקציב לא משחרר את התקציב לפי החוק?
נפתלי דרעי: בחוק יש שני משרדים ממונים על הרשות, זה משרד החוץ ומשרד החינוך.
נפתלי דרעי: משרד האוצר אומר שהתקציב צריך לבוא משני המשרדים האלה, ושני המשרדים האלה אומרים שהתקציב צריך לבוא ממשרד האוצר.
נפתלי דרעי: ובויכוח הזה אנחנו נופלים בין הכיסאות.
יואל חסון: משרד החוץ בבקשה.
זיו נבו קולמן: בוקר טוב.
זיו נבו קולמן: אני אתחיל בדברים שאנחנו מסכימים עליהם וההסכמה היא Across the board במשרד.
זיו נבו קולמן: אין ספק שהדיון הזה הוא חשוב ואין ספק, אין לנו שום חילוקי דעות לגבי המהות.
זיו נבו קולמן: אנחנו שותפים לאורך שנים של הרשות, אנחנו חברים ב-board של הרשות, את כל ההחלטות שנאלצנו לקבל לגבי הרשות עשינו איתם בצער רב ואנחנו ממשיכים לעמוד בקשר איתם עד עצם היום הזה.
זיו נבו קולמן: כל הפעילות היפה שאריאלה פירטה אני מצטרף אליה ואני מכיר בחשיבות ואני גם רואה את התוצאות שאנחנו נפגשים גם בחוץ-לארץ ואני רואה את הבוגרים של הפעילות של הרשות, גם ישראלים וגם זרים שהיו בארץ הודות לפעילות הזו.
זיו נבו קולמן: איפה הבעיה שלנו?
זיו נבו קולמן: הבעיה של משרד החוץ היא בעיה תקציבית, היא בעיה עוד לפני שאני מגיע לדיון על התקציב, כי אני לא איש תקציבים, אני ממונה על דיפלומטיה תרבותית, אני בעצם ראש אגף תרבות או קשתו"ם לשעבר במשרד החוץ, הפעילות של הרשות נופלת תחת הפעילות של החטיבה שלי.
זיו נבו קולמן: הבעיה שלנו היא מצב שבו תקציבים של משרד החוץ פוזרו למשרדי ממשלה אחרים, הוקמו משרדי ממשלה שלקחו מאיתנו סמכויות, כוח אדם ומשאבים, והגענו למצב שבו מנכ"ל משרד החוץ נאלץ לקבל החלטה שהיא נוגעת, דרך אגב, לא רק ל-500,000 שקל של הרשות.
זיו נבו קולמן: הוא נאלץ לקבל החלטה כואבת, היא כואבת בעיקר לאגפים שסובלים מכך, שאומרת שכנפיו של משרד החוץ מקוצצות והוא נאלץ להתמקד בפעילות הליבה של יחסי החוץ של מדינת ישראל.
זיו נבו קולמן: בהגדרה של המנכ"ל חילופי נוער אינם מוגדרים תחת פעילות הליבה, אלה פעילויות חשובות שמטופלות גם על ידי משרדי ממשלה אחרים – משרד החינוך ומשרדים אחרים שהוקמו מאז שהחוק הזה חוקק.
זיו נבו קולמן: ובעצם אומר לנו משרד החוץ, לכל היחידות במשרד, תתכנסו.
זיו נבו קולמן: תתכנסו לפעולות הליבה שלכם.
זיו נבו קולמן: וזו ההחלטה הכואבת שנאלצנו לקבל והועברה אל הרשות ב-10 ביולי 2017.
זיו נבו קולמן: זאת החלטה של המנכ"ל שנמסרה לכם עם מלוא הצער, ואנחנו מודעים להשלכות שלה, וזה בעצם המצב שבו אנחנו נמצאים.
זיו נבו קולמן: אלה גם הדברים שהועברו מרגע שהתקבלה ההחלטה.
זיו נבו קולמן: אלה גם הדברים שהועברו אל הרשות ולכל אחת מהפניות שקיבלנו.
יואל חסון: ראינו, קראנו, שמענו.
יואל חסון: השאלה, האם אתה והאם על פי הייעוץ המקצועי ההחלטה הזאת שלכם היא לא מנוגדת לחוק.
זיו נבו קולמן: נמצא איתי כאן מנהל המחלקה למשפט דיפלומטי ואזרחי באגף משפט שלנו.
יואל חסון: אני אסביר לך את הבעיה.
יואל חסון: החוק מדבר בצורה מאוד ברורה שאתם צריכים לתקצב את הרשות הזאת.
יואל חסון: כאשר אתה בא ואומר אין לי כסף, אני לא יכול לתקצב או זה לא חלק מעניין ליבה – מצד אחד זה עניין מדיניות שאפשר להתווכח עליו ומצד שני אתה אומר, אני לא נותן כסף.
יואל חסון: השאלה אם אתה כאן לא עובר על החוק בזה שאתה אומר אני לא מעביר כסף.
אברהם נגוסה: אם אני אוסיף לשאלתך – כי לפי מה שאני מבין גם הנושא הזה, יש לרשות תקנה תקציבית במשרד האוצר, יש לה מספר.
אברהם נגוסה: אם התקציב עובר אליך על פי תקנת התקציב האם יש לך זכות להעביר את התקציב הזה למטרות אחרות.
דוד גולדפרב: נתייחס.
דוד גולדפרב: סעיף 19 לחוק אומר:
דוד גולדפרב: פעילות הרשות תמומן בכפוף להוראות סעיף 20 מתקציב המדינה ומתרומות והכנסות שיהיו לרשות.
דוד גולדפרב: זה נכון, השרים האחראים על החוק הם שר החוץ ושר החינוך, אבל יש תקנה תקציבית שלדעתי היא עומדת על 246,000 שקלים שעוברים לרשות ממשרד החינוך.
דוד גולדפרב: נכון שבעבר משרד החוץ השתתף מתקציבו תרומה נוספת של 500,000 שקל - -
יואל חסון: זה לא תרומה.
יואל חסון: אתה קורא לזה תרומה, זה - -
דוד גולדפרב: השתתפות נוספת.
דוד גולדפרב: כפי שזיו הבהיר, הסמכויות של המשרד בוזרו בין משרדי ממשלה אחרים ומנכ"ל משרד החוץ החליט החלטה שבסמכותו.
דוד גולדפרב: החוק לא אומר ששר החוץ יעביר לרשות סכום, החוק אומר ימומן מתקציב המדינה.
דוד גולדפרב: מנכ"ל משרד החוץ החליט שזה כבר לא בליבת העשייה של משרד החוץ, משרד החוץ לא יכול לעמוד מבחינה תקציבית, ולכן הוא מפסיק להעביר את הסכומים שהועברו בעבר.
דוד גולדפרב: אין לו חובה משפטית להעביר.
דוד גולדפרב: ואני רוצה גם - -
יואל חסון: אני קיבלתי חוות דעת אחרת אבל אנחנו נתייחס לזה בהמשך.
דוד גולדפרב: אוקיי, אז אני רק רוצה ברשותך להשלים דבר אחד, אדוני היושב ראש.
דוד גולדפרב: הרשות פנתה למנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה בשנת 2015, הגברת חיה זנדברג, במעין סכסוך פנימי בין משרדי ממשלה לגבי הפסקת או צמצום התקצוב של הרשות.
דוד גולדפרב: הגברת חיה זנדברג קובעת במפורש: לפי מה שנמסר לי עומדת לרשות
דוד גולדפרב: כם כבר עתה תקנה תקציבית בסך 246,000 שקלים.
דוד גולדפרב: מעבר לתקנה התקציבית האמורה לא מוטלת חובה על מי מרשויות המדינה, חובה משפטית כלשהי להעביר לרשות תקציבים.
דוד גולדפרב: כידוע, חובות תקצוב מוטלות על המדינה רק בתקנות תקציביות בהתאם לאמור בחוק יסודות התקציב.
יואל חסון: מי מטעם משרד החינוך פה?
לבנת גבריאלוב: שמי לבנת גבריאלוב ואני מבקרת כספים במשרד.
יואל חסון: אוקיי, ומה את קשורה לזה?
לבנת גבריאלוב: אני נציגה בחשבות.
יואל חסון: אוקיי, מה יש לך לחדש לנו?
לבנת גבריאלוב: אנחנו מבחינתנו כרגע – משרד החינוך מקיים את מה שהוא אמר, חצי מיליון שקל יועברו.
לבנת גבריאלוב: מבדיקות שאני ערכתי במשרד הכסף יעבור.
לבנת גבריאלוב: כרגע יש איזשהו - -
יואל חסון: אנחנו בסוף שנה, למה זה רק עובר עכשיו?
לבנת גבריאלוב: קודם כל מבחינת הדוחות ביצוע שהוגשו, הדוח ביצוע הוגש ב-22 באוקטובר בטענת הרשות.
לבנת גבריאלוב: מבחינת התקציבאית אצלנו הדוח הגיע ב-13 בנובמבר.
לבנת גבריאלוב: והכספים יועברו, כרגע יש איזה קיצוץ של סכום קטן וכדי לסיים את התהליך כרגע יש איזה משהו בירוקראטי אבל הכסף יעבור.
אריאלה גיל: אני רוצה רק לתקן שכל הדוחות הוגשו בזמן, על פי סיכום שהיה לנו עם חשב משרד החינוך בהשתתפות סגנית חשבת משרד החוץ, הגברת סופי פרכטמן.
אריאלה גיל: התחייבו שיעבירו לנו 20% מקדמה בתחילת 2018 שלא הועברה.
אריאלה גיל: ביקשו שאחר כך נעביר דוחות ביצוע והעברנו אותם.
אריאלה גיל: ופתאום החליטו לשנות את הדרך של התקצוב ואז אחרי שהעברנו דוח ביצוע על כל הסכום הודיעו לנו במכתב חוזר שביצענו רק 27% ביצוע.
אריאלה גיל: ואז שאלנו איך ייתכן – אז אמרו לנו, לא, אנחנו לוקחים את הסך הכל של המיליון שקלים חינוך וחוץ וביחס לזה ביצעתם אחוז כזה וכזה.
אריאלה גיל: אף אחד לא יידע אותנו בדרך החדשה הזאת של ההתנהלות.
אריאלה גיל: אין לי מושג אם זה החינוך או האוצר או מי שלא יהיה.
אריאלה גיל: מן הראוי היה שהייתם מיידעים אותנו בעניין הזה ואז היינו כותבים שאחוז הביצוע הוא ביחס ל-500,000 שקלים של משרד החינוך בלבד.
אריאלה גיל: אבל את מסכימה איתי שהיו, 11 בדצמבר 2018, זה לא יתכן שאנחנו ביצענו כבר את כל הפעילות של השנה הזאת, שביטלנו את כל התכניות ואת אומרת לנו שזה בתהליך של העברה וזה יעבור.
אריאלה גיל: אם זה יעבור ב-2019 זה לא יעזור וגם אם תעבירו היום 3 מיליון שקלים זה גם לא יעזור כי אנחנו לא יכולים לבצע בשבועיים תכניות בסכומים כאלה.
אברהם נגוסה: אבל האם מסכימה שזה אכן באמת הגיע הדוח ביצוע - -
אריאלה גיל: ברור שהגיע.
אריאלה גיל: הדוח האחרון של סגירת שנה, אבל כל השנה העברנו דוח ביצוע ויש לנו - -
אברהם נגוסה: - - - שהדוח הגיע.
יואל חסון: הסופי, אבל לאורך כל השנה הם לא העבירו להם תקציב.
אריאלה גיל: אבל כל השנה.
אברהם נגוסה: לפני זה לא העברתם דוח?
אריאלה גיל: ברור שהעברנו.
אריאלה גיל: כל שלושה חודשים אנחנו מעבירים דוח.
אריאלה גיל: ועוד אנחנו באים פיזית לתת אותו ביד כי הם לא מסכימים לקבל אותו במייל.
אריאלה גיל: אנחנו באים פיזית למסור אותו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול את משרד החינוך למה לא העברתם עד עכשיו את הדוח ביצוע שהגישו להם ביולי?
לבנת גבריאלוב: היחידה הודיעה לנו שהדוח ביצוע הגיע ב-13 בנובמבר.
יואל חסון: של סיכום שנה, אבל היא אומרת לך שכל שלושה חודשים הגיעו דוחות.
לבנת גבריאלוב: העבירו 185.
לבנת גבריאלוב: כרגע אני חושבת שהבעיה מונחת לפתחו של משרד החוץ.
יואל חסון: אני לא אחסוך מהם ואני אתייחס להם.
יואל חסון: אבל אני רוצה רגע להבין, אני חייב להגיד שאתם באמת הצד היותר חיובי כי אתם העברתם חלק מהכסף אז אני מעריך - -
לבנת גבריאלוב: אנחנו גם נעביר בימים הקרובים את יתרת הכסף.
שושנה שרייבר: הייתה את הבעיה עם ה-12,000 שהיו צריכים לקצץ.
שושנה שרייבר: הייתה פניה למשרד האוצר לא לקצץ ולהוסיף.
שושנה שרייבר: החשב יחריג את התקנה, יוסיף את ה-12,000 כדי שבימים הקרובים הוא יוכל להעביר את הכסף.
שושנה שרייבר: גם זה עיכב את - -
יואל חסון: וזה סך הכל יהיה חצי מיליון שקל?
יואל חסון: ומה קורה עם תקציב 2019?
שושנה שרייבר: יהיה הסכם חדש ומצידנו אנחנו מחויבים ואנחנו עומדים בזה.
שושנה שרייבר: למשרד החינוך אין שום בעיה.
לבנת גבריאלוב: כרגע זה איזושהי בעיה בירוקראטית קטנה ואלה דברים שיפתרו.
לבנת גבריאלוב: משרד החינוך מאוד מעריך את העשייה של הרשות ואנחנו מבחינתנו מעבירים את הכסף ונעביר אותו בימים הקרובים.
יואל חסון: איך אפשר לקדם העלאה של התקציב ב-2019?
יואל חסון: כמה אתם דרשתם ל-19' או עוד לא דרשתם?
נפתלי דרעי: אנחנו שבוע הבא נאשר את תקציב 2019.
נפתלי דרעי: ומן הסתם, זה יעמוד כרגיל על מיליון וחצי הדרישה ממשרד החינוך ומיליון וחצי ממשרד החוץ, ונראה מה הם יאשרו.
נפתלי דרעי: אנחנו דורשים בשביל להפעיל את הרשות כמו שאנחנו מאמינים שצריך להפעיל אותה שאלה הסכומים.
אריאלה גיל: הם גם דורשים מאיתנו לבנות את התקציב של הרשות באופן שכזה שיש תקציב ותקציב מותנה בהכנסה כדי שהם יחליטו במהלך השנה אם הם יתקצבו את הפרויקטים או לא.
אריאלה גיל: אז יש לנו עמודה אחת של תקציב בהתאם לסכום שהם מודיעים לנו מראש, זה לא שאפשר לכתוב שם איזה סכום שאנחנו רוצים.
אריאלה גיל: אוקיי, אז הם אומרים לעשות תקציב בחצי מיליון ועוד מיליון – הכל מותנה בהכנסה, אם תהיה.
יואל חסון: אוקיי, הבנתי.
יואל חסון: תודה למשרד החינוך.
יואל חסון: אבי וובר, אתה רוצה להגיד כמה דברים?
אבי וובר: אני חייב להגיד שהדיון הזה הוא עוד יותר מתסכל או מייאש כי פעם ראשונה שאני מגיע לפה לבית ואני רואה שיש הסכמה בכל הצדדים לגבי זה שקיים חוק, לגבי זה שהחוק חשוב, וכולם גם מבסוטים מהביצוע.
אבי וובר: זאת אומרת, אני ציפיתי להגיע לדיון ולהבין, כמו שאתה שאלת, כבוד היושב ראש, מה הסיבה להתעמרות וההתעללות הזאת.
אבי וובר: אני לא רוצה לקחת את זה לכיוון כמו שכולם דיברו על הדברים הגדולים.
אבי וובר: אני רוצה להזכיר לכם שמדובר פה ברשות מאוד קטנה, מאוד מצומצמת, מאוד צנועה, שבעצם לא יכולה לבצע את הייעוד שלה כי היא כל הזמן עסוקה בהתרוצצות יום-יומית בין כמה משרדים על סכומים שהם סכומים שמחוץ לחדר הזה אף אחד לא יכול להאמין שאנחנו מדברים עליהם.
אבי וובר: אריאלה, היום, שמענו עכשיו, קיבלה סכום עד היום של 180,000 שקל לשנת פעילות כולל עובדים, כולל משכורות, כולל הוצאות של משרדים, כולל עניין של קבלת אורח.
אבי וובר: אי אפשר לתפקד ככה.
אבי וובר: אני מאמין גדול בשיטה האמריקאית של שדר ואני מאוד שמח שהגענו היום אליכם כי אנחנו באמת נמצאים במקום קריטי – ארבע שנים הרשות הזאת מתגלגלת בתקציב חסר שכל הזמן בסוף שנה זורקים כמה צ'קים מפה וכמה צ'קים משם וסעיף כזה וסעיף כזה.
אבי וובר: מתנהלים בעצם היום בתת תקציב ארבע שנים של מינימום בצורה הצנועה ביותר שגוררים גרעון של כמיליון שקל בשנה.
אבי וובר: החברים פה שהם חברי דירקטוריון שונים ממני, אני יחסית חדש לסיפור הזה, אני לא מאמין בלהביא כסף מהבית.
אבי וובר: היום כל הפעילות שמתקיימת, כולל הפעילויות היום בכפר המכביה עם הגרמנים שדיבר עליהן נפתלי, שיושבים עם ראשי המשרדים המקבילים בגרמניה, נציגי הספורט מגרמניה, נציגי תנועות הנוער, נציגי תרבות, נציגי אוניברסיטאות, כל אלה שאנחנו יושבים איתם, הכל ממומן בהתחייבות של הרשות שאין כסף.
יואל חסון: זה מאשראי בנקאי ממה זה?
יואל חסון: יש לכם אשראי בנקאי, אתם מתקיימים מאשראי בנקאי?
אבי וובר: כפר המכביה קשור למכבי - -
אריאלה גיל: לא, פשוט אנחנו קיבלנו ב-2018 את התקציב של 2017, מזה אנחנו חיים.
אבי וובר: חוץ מזה יש לנו גם בתוך ארגון הגג הזה, נגיד בכפר המכביה, הם מוכנים לסחוב איתנו ולהמר על טוב לבם של הממשלה כי הם רגילים שחצי שנה אחרי מאיפה שהוא מגיע כסף.
אבי וובר: אז הם יושבים איתנו פתוחים על האירוע, סופגים את זה, כי ארגון מכבי הוא שותף פעיל בעניין הזה.
אבי וובר: אבל זה לא הגיוני - -
יואל חסון: זה הכל סוג של טובות על טובות על טובות.
אבי וובר: כן, וודאי זה לא הגיוני.
אבי וובר: אנחנו יכולים לנהל עכשיו שבועות דיונים על מה הרשות הזאת עושה ויכולה לעשות.
יואל חסון: הבנתי, תודה.
יואל חסון: אני רוצה רגע לשאול אותך, זיו, מה תגיד לי, לחברי הכנסת ולציבור כשאנחנו נראה בתחילת השנה הבאה שמשרד החוץ החזיר מיליונים לתקציב האוצר.
יואל חסון: ואני אומר מיליונים כי זה יהיה כנראה עשרות אם לא יותר.
יואל חסון: מה תגיד לי, איך תסביר לי את זה?
זיו נבו קולמן: קודם כל בשנה הבאה, אם אנחנו כבר מדברים על 2019, ועל פי חוק התקציב משרד החוץ מתחיל את השנה עם גירעון של 300 מיליון שקל.
זיו נבו קולמן: זה לגבי תקציב 2019.
זיו נבו קולמן: לגבי תקציב - -
יואל חסון: אתה לא תחזיר כסף לאוצר 18'?
זיו נבו קולמן: לגבי תקציב 2018 אני יכול לדבר איתך על התקציב של היחידה שלי ואני יכול לדבר איתך באופן כללי כי עלו פה - -
יואל חסון: לא, תראה, בחרו לשלוח אותך, היה צריך להגיע לכאן המנכ"ל.
יואל חסון: עם כל הכבוד, אני מבין שכנראה יש לך בעיות תקציביות בתוך החטיבה, אני מבין שלך יש את המאבקים שלך בתוך משרד האוצר אל מול המנכ"ל, זה בסדר גמור, תרצה עזרה בעניין תפנה אליי.
יואל חסון: אבל כרגע אנחנו מדברים על בעיה כוללת כי בסוף יש תקציב למשרד החוץ.
יואל חסון: ומה אתה תגיד לחברי הכנסת או המנכ"ל יגיד – ואני ארדוף אותו בעניין הזה, לא ברמה האישית, כמובן, ברמה המקצועית – שאנחנו נראה עשרות מיליונים במקרה הטוב שחוזרים לאוצר בסוף 2018.
יואל חסון: מה תגיד לי?
יואל חסון: איך תסביר אז שלא העברתי חצי מיליון, 600,000, 700,000 שקלים למועצה.
זיו נבו קולמן: אתה יודע איך הדברים מתנהלים.
זיו נבו קולמן: המנהל התקין עובר שני תהליכים.
זיו נבו קולמן: בשלב הראשון אני צובע את התקציב שלי.
זיו נבו קולמן: כלומר, יש לי תכנית עבודה, תכנית העבודה כוללת אלמנטים מסוימים, למרבה הצער השנה היא לא כללה את המימון לפעילות של הרשות.
זיו נבו קולמן: אני צובע את התקציב.
זיו נבו קולמן: אני לא יכול לצבוע אותו בזה שהגשתי תכנית עבודה וזהו.
זיו נבו קולמן: אני עובר ועדות מכרזים, אני מנהל את התקציב בצורה תקינה אל מול חוק התקציבים ואני במאה אחוז צביעה.
זיו נבו קולמן: איפה הבעיה שעוד משרדי ממשלה נתקלים בה, ואפשר היה להבין אותה גם פה מההתנהלות מול משרד ממשלתי אחר – אני לא תמיד מסוגל לשלם את כל מה שהתחייבתי עליו על פי חוק, חתמתי על חוזה התקשרות עם הספק, ואני לא תמיד מצליח לשלם את הכל עד סוף השנה כי לא קיבלתי דוח ביצוע מלא, כי החשב ביקש שאני - -
יואל חסון: אבל זה אחוז מסוים האי ביצוע.
זיו נבו קולמן: אז אם אתה מדבר על אחוזים של אי ביצוע לעומת - - - ועכשיו, דרך אגב, הלוואי והייתי מגיע למצב שבו כמה שבועות לפני סוף שנת התקציב, כלומר עכשיו, היו באים ואומרים לי, אדוני, את המשימה הספציפית הזאת אתה לא מצליח למלא כי לא קיבלת את כל הנתונים – הכסף משוחרר.
זיו נבו קולמן: לא, הכסף לא משוחרר, אני לא יכול לעשות איתו דבר.
זיו נבו קולמן: אני חייב על פי חוק להחזיר אותו לאוצר והוא צבוע לשנה הבאה בתקווה שאני אקבל אותו בחזרה ואז אני אוכל על סמך ההתחייבות שלי והחוזה שאני חתום מול הספק לשלם לו.
זיו נבו קולמן: ולפיכך - -
יואל חסון: זיו, אתה מתיש אותנו - -
זיו נבו קולמן: לא, לפיכך הנושא שאתה מעלה הוא לא - - - אני לא יכול לעשות איתו כלום.
יואל חסון: - - אני מכיר את זה, אבל אני שואל אותך שאלה פשוטה.
יואל חסון: האם גם היום בשנים האחרונות, בשנה הזאת, נגיד פרויקט מיתוג ישראל, אתה לא מממש במאה אחוז?
זיו נבו קולמן: מיתוג ישראל לא יושב אצלי.
יואל חסון: אני יודע, אבל שואל שאלה כי בסך הכל באת בתור נציג משרד החוץ, תן לי תשובות.
יואל חסון: אם לא, אני עוצר את הישיבה ואני עושה ישיבה מחר שמנכ"ל משרד החוץ יבוא לפה.
יואל חסון: אין בעיה, אתה רוצה שזה מה שנעשה?
זיו נבו קולמן: יש סיטואציה שבה אנחנו לא מממשים במאה אחוז, לא בגלל שלא ניצלנו את התקציב אלא בגלל שלא יכולנו לשלם אותו - -
יואל חסון: - - - בעבר יעד של 150 משלחות, הביעו בסך הכל 30, אתה מבין את הפערים פה.
יואל חסון: איך אתה יכול להסביר את זה?
יואל חסון: ופה אתה אומר לי שאין לך 700,000-600,000-500,000 להעביר למועצה מתפקדת שעושה את העבודה, מבצעת מאה אחוז כשהכסף מגיע.
יואל חסון: תסביר לי, תסביר למבקר המדינה.
זיו נבו קולמן: לצערי אני לא יכול לממן.
זיו נבו קולמן: זו החלטה של המנכ"ל.
זיו נבו קולמן: לגבי השאלה שלך לגבי הניצול התקציבי הסברתי איך הדברים עובדים – הלוואי והייתי יכול לקחת את הכסף ממקום אחד ולהעביר אותו למקום אחר כי אני חושב שעכשיו נכון להעביר כסף אל הרשות.
נפתלי דרעי: ב-19' יהיה תקציב אצלכם או שגם לא?
זיו נבו קולמן: אני אשתמש במילים – ב-19' המצב קטסטרופלי כי על פי חוק תקציב המדינה ל-2018 –2019 משרד החוץ מתחיל את השנה עם גירעון של 300 מיליון ₪, שזה משהו שחייב להיפתר כמובן בדרגים הרבה יותר גבוהים מהדרג שלי, ככה שלגבי 2019 אני בכלל פסימי.
זיו נבו קולמן: ואם יש משהו שאני יכול לבקש מחברי הכנסת המכובדים שכאן ומהאנשים שיושבים כאן ומהנציגים של האוצר, אם יש משהו שאנחנו יכולים לעשות זה להחזיר למשרד החוץ את הסמכויות שנלקחו ממנו - -
יואל חסון: זיו, תקשיב, אתם בצורה צינית מפילים עכשיו את כל הבעיות של משרד החוץ על הכתפיים של הרשות הזאת.
יואל חסון: אני מכיר את כל מה שאתה מדבר עליו.
יואל חסון: אני פעלתי עבורכם, אני נלחם עבורכם, הכנסת מכירה את זה.
יואל חסון: מה ששר החוץ הנוכחי עשה למשרד החוץ זה פשוט – עוד יום אחד יהיה על זה, תאמינו לי, ועדות חקירה, על איך שהוא פירק וריסק וגמר את משרד החוץ, ואנחנו מודעים להכל ואין על זה ויכוח.
יואל חסון: אבל לבוא על הגב של הרשות עכשיו ועל הגב שלהם לבוא ולהפיל את כל הבעיות של משרד החוץ זה ציני.
יואל חסון: זיו, זה ציני, זה משחק ציני נקודה.
יואל חסון: זה לא מה שישנה לך את המצב הכלכלי, זה לא מה שיפתור לך את ה-300 מיליון.
זיו נבו קולמן: אתה מודע לזה שזה לא רק הם.
יואל חסון: אני מודע אבל אני אומר - -
אריאלה גיל: אבל אנחנו קלף מיקוח.
אריאלה גיל: כל הקלפים שלכם - -
יואל חסון: אני רוצה להסביר לך משהו – אם היית בא ואומר, תשמע, הם ביקשו מיליון וחצי, בפועל נתתי חצי מיליון פעם, אני יכול לתת עכשיו 350, אני יכול לתת 250, הייתי יכול להגיד בסדר, אתה מקצץ לכולם, אתה פוגע בכולם אז גם הם נפגעים.
יואל חסון: פה, אתם ברוב חוצפת
יואל חסון: כם ובציניות אומרים אפס, לא יהיה.
יואל חסון: זה זלזול.
יואל חסון: כמו שגם אם היית אומר לי 50,000 זה זלזול.
יואל חסון: אבל להגיד אפס זה שיא הזלזול שיכול להיות וזה גם לא הגיוני.
יואל חסון: כי אני רוצה שתראה לי דוגמה, ואני אדרוש את זה אגב, דוח ממשרד החוץ, לאיזה גופים נתמכים הורדתם לאפס.
זיו נבו קולמן: אבל זה לא גוף נתמך.
נפתלי דרעי: זה גוף מתוקצב, זה יותר חזק מגוף נתמך.
נפתלי דרעי: גוף נתמך אתה רשאי להוריד להם.
יואל חסון: אני רוצה לדעת ואני אדע את זה – כל הגופים שהם רשויות או נתמכים, לא משנה, אם מבחינתי נתת לגוף נתמך - -
יואל חסון: אני יודע שאין לכם אבל אני אומר לך דוגמה, תמיד אפשר למצוא.
יואל חסון: נתת לגוף נתמך ולא נתת לרשות זה עוד יותר חמור.
יואל חסון: אני רוצה לדעת למי הורדתם לאפס.
יואל חסון: אפס אחד גדול.
יואל חסון: למי.
יואל חסון: אני אראה את הפירוט, תשכנע אותי ותראה שהורדתם גם לאחרים אפס אני אגיד, וואלה, אולי באמת המצוקה היא קשה.
יואל חסון: אבל בוא נראה.
יואל חסון: אתם תתנו את הדוח הזה, בסוף הדיון אנחנו נתייחס לזה.
יואל חסון: חבר הכנסת נגוסה.
אברהם נגוסה: יש נציג האוצר?
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול לפני שאני מדבר, פה אנחנו רואים בעיה במשרד החוץ, מה שאני מבין, שהאוצר לא העביר את הכסף, הוא קיצץ, ולכן אנחנו לא יכולים להעביר לכם.
אברהם נגוסה: זה מה שאתם אומרים.
אברהם נגוסה: נכון או לא נכון, אני רוצה להבין.
אברהם נגוסה: האם לפי מספר התקנה התקציבית האוצר העביר להם את הכסף עבור הרשות או לא.
זיו נבו קולמן: לא, מה שאנחנו אומרים שמשרד החוץ חווה קיצוץ תקציב - -
אברהם נגוסה: אבל זה לא בעיה שלהם.
אברהם נגוסה: אני שואל שאלה - -
זיו נבו קולמן: הכסף הזה מעולם לא היה מועבר - -
אברהם נגוסה: לא קיבלתם מהאוצר?
זיו נבו קולמן: לא.
זיו נבו קולמן: זה היה עובר דרך משרד החינוך.
אברהם נגוסה: אז אני, אם כך, אני - -
יואל חסון: אני אחדד את השאלה של נגוסה.
יואל חסון: בתקציב משרד החוץ יש תקנה מספר 2 משהו, לא יודע מה, של הרשות - -
אברהם נגוסה: כן, 20460401.
יואל חסון: זה נמצא במשרד החינוך.
זיו נבו קולמן: כן.
יואל חסון: ומה הסכום שכתוב שם?
קריאה: 245.
קריאה: זה מה שהם אומרים, אנחנו לא יודעים, הם אומרים 245.
נפתלי דרעי: אבל משרד החוץ במשך 10 שנים העביר חצי מיליון, אי אפשר להגיד עשינו לכם טובה, זה 10 שנים, שנה אחר שנה.
יואל חסון: שמתי זה הפסיק?
נפתלי דרעי: עכשיו.
נפתלי דרעי: 10 שנים קודם העבירו כל שנה חצי מיליון.
נפתלי דרעי: אז מה זה, זה טובה, זה עודפים, מה זה?
אבי וובר: אני רק רוצה לחדד דבר אחד – בואו נהיה אמיתיים על דבר אחד, ב-250,000 שקל אנחנו צריכים 120 חברים או לא יודע כמה שאתם רוצים לכנס במליאה ולהעביר חוק שסוגר את הרשות.
אבי וובר: תבינו, זה גוף שאין לו מימון ביניים.
אבי וובר: אנשים מהבית שלהם נותנים כל מיני התחייבויות וכל מיני קומבינות של לדחות תקציבים, זה לא צחוק.
אבי וובר: מול גופים גדולים, אני מבין משחקים, אני מבין.
אבי וובר: מדובר פה בכמה אנשים פרטיים שעושים באמת עבודת קודש.
אבי וובר: הדירקטוריון הוא דירקטוריון שהוא בהתנדבות.
אבי וובר: כל אחד מביא את היכולת שלו ואת הידע שלו כדי לנסות לעזור לדבר הזה.
אבי וובר: ואנחנו שומעים פה משני המשרדים רק דברים חיוביים מבחינת הביצוע.
אבי וובר: אז אם אנחנו נשארים ומתכנסים סביב העניין הזה של 240,000-200,000 חבל על הדיון הזה.
אברהם נגוסה: אתם לא מכחישים שיש תקנה לתקציב הזה.
אברהם נגוסה: מספר תקנה.
אברהם נגוסה: האם אתם מעבירים את הכסף הזה למשרד החוץ ולמשרד החינוך?
ניר אמסל: קודם כל, אדוני חבר הכנסת, אתה קצת מבלבל.
ניר אמסל: התקנה התקציבית נמצאת בתקציב משרד החינוך.
ניר אמסל: במשך הרבה מאוד שנים - -
אברהם נגוסה: גם משרד החוץ.
ניר אמסל: במשרד החוץ אין תקנה שקוראים לה הרשות לחילופי נוער.
ניר אמסל: במשרד החוץ הפעולה הטכנית שנעשתה במהלך השנים זה שמשרד החוץ העביר את הכסף למשרד החינוך שהוא העביר את הכסף לחילופי נוער.
ניר אמסל: הפעילות הייתה פעילות של שני המשרדים אל מול הרשות.
ניר אמסל: גם שני השרים והם השרים האחראיים.
ניר אמסל: והם אלה שפועלים אל מול הרשות, הם אלה שהקימו אותה והם אלה שאחראים על התקציב שלה ועל הפעילות שלה ומן הסתם גם על התקציב שלה.
ניר אמסל: זה לא קשור עכשיו לאם יש תקנה תקציבית במשרד החוץ או אין תקנה תקציבית.
ניר אמסל: במשרד החוץ יש הרבה מאוד פעולות שמשרד החוץ עושה ואין להן תקנה תקציבית ייעודית עבור הנושא.