GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: בדיוק בשבוע שעבר כתבתי על זה שבמקרה מצאתי בחור כזה, פגשתי אותו בסופר, קופאי, סיפר לי, והוא עכשיו בסיוע בשכר דירה שגם את זה עשינו.
מירב בן ארי: אז זה אפשרי.
מירב בן ארי: זה קורה, זה קרה.
מירב בן ארי: גם פנינה דיברה על זה.
מירב בן ארי: הדברים האלה, יש רצף, הם יכולים להשתנות.
מירב בן ארי: אבל חייבים אנשים מגויסים.
מירב בן ארי: אני חייבת לומר לך ממשרד הבריאות, אני אדבר עם המנכ"ל היום.
מירב בן ארי: אני אומרת לך, אני מנהלת מלא דיונים, זה פשוט תחושה מזעזעת.
מירב בן ארי: אני בכלל לא מדברת על מה ששמענו כאן על איתנים שזה צריך דיון בפני עצמו.
מירב בן ארי: אני בכלל לא נכנסת אל מול הקשיים שאמרו כאן האמהות – מזעזע.
מירב בן ארי: אלה תופעות שאנחנו צריכים לשמוע, על קשירות?
קריאה: להתייחס - - -
מירב בן ארי: לא אני לא יכולה אפילו להתייחס לזה, אבל אני אדבר עם יו"ר הוועדה ולדעתי צריך לעשות כאן דיון המשך לפחות על המסגרות.
פנינה תמנו: ואיזה אמהות אמיצות שבאו ו- - - למרות צנעת הפרט.
מירב בן ארי: יש כאן כמה דברים שיצטרכו דיון המשך בנפרד שלהם.
מירב בן ארי: יש כאן דברים שאני אקח על עצמי לטפל.
מירב בן ארי: אני אדבר גם היום עם המנכ"ל.
מירב בן ארי: מה שאנחנו נוכל לעשות אנחנו נעזור.
מירב בן ארי: יהיה כאן דיון המשך כי זה לא נגמר כאן.
מירב בן ארי: אני רוצה להודות למשרדים.
מירב בן ארי: אני חייבת לציין את משרד הרווחה שבא והגיש כאן, דיבר כאן על כל התכניות שלו.
מירב בן ארי: וגם אני מבינה שאת מדברת עם ו.ג.
מירב בן ארי: לבוא ולנסות - - - תודה רבה כי זה חשוב.
מירב בן ארי: אני רוצה להודות למבקר המדינה על הדוח החשוב הזה.
מירב בן ארי: כל כך קריטי שהעליתם את הנושא הזה.
מירב בן ארי: אני באמת מודה שלא האמנתי על כמה המצב קטסטרופלי.
מירב בן ארי: אני נועלת את הדיון אבל מבטיחה לכם שעוד יהיה המשך.
שלי יחימוביץ': אנחנו מתכנסים הבוקר לישיבה מיוחדת ומארחים את ראש המל"ל מאיר בן שבת, שלום לך, בוקר טוב, בהופעה נדירה וחד פעמית כמעט, כדי לדון על הדוח החמור של מבקר המדינה בנושא היעדר המוכנות לרעידות אדמה.
שלי יחימוביץ': לדיון שאנחנו מטבע הדברים התכוונו לעשות ביולי מצורף גם דיון מהיר של חברי הכנסת - ואני קוראת אותם לפי הסדר שהנשיאות העבירה, כדי שלא יהיו דיוני קרדיט - קארין אלהרר, סעיד אלחרומי, אורלי לוי אבקסיס, איילת נחמיאס ורבין ויעקב אשר.
שלי יחימוביץ': אלה מציעי הדיון.
שלי יחימוביץ': לפני שנפנה לדיווח מקוצר של הדוח הארוך וכבד המשקל של נציגי מבקר המדינה, אני אומר כמה מילים.
שלי יחימוביץ': אם יש דבר אחד ודאי זה שרעידת אדמה תתרחש.
שלי יחימוביץ': רעידות אדמה גם מתרחשות לפרקים, לעתים מאוד קרובות אבל הסיכוי לרעידת אדמה קשה עם מספר עצום של קורבנות, אבדות והרס הוא גבוה ביותר.
שלי יחימוביץ': בעצם אפשר לומר שאת הדוח על המחדלים הקשים – המוות וההרס שיהיו כאן
שלי יחימוביץ': אחרי רעידת אדמה כזאת – דוח ועד החקירה הממלכתית, אפשר כבר לכתוב היום לפי המצב שמתואר בדוח המבקר וזה לא הדוח הראשון אלא יש סדרה של דוחות כאלה.
שלי יחימוביץ': אנחנו כמובן עושים כל מה שביכולתנו הדלות כאן בוועדה כדי להימנע מהתרחיש הזה.
שלי יחימוביץ': אני אציין גם שיש קשר ישיר בין מוכנות לרעידות אדמה לבין מוכנות העורף מפני טילים.
שלי יחימוביץ': אלה דוחות מבקר שתמיד שזורים זה בזה.
שלי יחימוביץ': מדובר כמעט באותה סוגיה ממש.
שלי יחימוביץ': ברגיל היינו עושים דיון כזה בוועדה החסויה אבל כיוון שהמציעים מגיעים מכל סיעות הבית, הם לא חברים בוועדה החסויה, אנחנו שמחים על ההזדמנות לעשות כאן דיון פומבי.
שלי יחימוביץ': ראש המל"ל, אני התעקשתי על כך שהישיבה הזאת תהיה אתך ולצורך העניין אפילו דחינו את הישיבה הזאת שוב ושוב בגלל הלו"ז העמוס שלך שצמוד ללו"ז של ראש הממשלה ולפעמים אפילו יותר מכך.
שלי יחימוביץ': התעקשתי על כך מסיבה אחת פשוטה.
שלי יחימוביץ': אנחנו עשינו כמה ישיבות בסוגיית רעידות האדמה ואני חייבת להודות כאן שהן היו כאוטיות לגמרי, בלתי פרודוקטיביות לחלוטין, עם אין סוף גורמים שאחראים ומתווכחים בינם לבינם פעם אחת של מי הסמכויות ופעם אחת של מי לא הסמכויות.
שלי יחימוביץ': אני אציין כאן רשימה ממש חלקית.
שלי יחימוביץ': הרשויות המקומיות, משרד הפנים, מינהל החירום של משרד הפנים, רשות פינוי סעד וחללים של משרד הפנים, רשות החירום הלאומית רח"ל במשרד הביטחון, ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה.
שלי יחימוביץ': איפה שהוא בדרך הייתה לנו גם ועדת שרים לטיפול ברעידות אדמה.
שלי יחימוביץ': ועדת משק לשעת חירום מל"ח, פיקוד העורף, משטרת ישראל, רשות כיבוי והצלה, המטה לביטחון לאומי ולכן אתה כאן, והרשימה עוד ארוכה והיא נמשכת ונמשכת וזאת הסיבה שהבעיה המרכזית שעולה מריבוי הגורמים היא היעדר תכלול.
שלי יחימוביץ': אין יד מכוונת, אין יד מתכללת, אין יד מאגמת את כל הדברים האלה לכדי מטרה לאומית אחת.
שלי יחימוביץ': בסוף בסוף תמיד אנחנו אומרים שהבעיה היא תקציבית אבל במקרה הזה בעיית התכלול היא קשה לפחות כמו הבעיה התקציבית.
שלי יחימוביץ': לכן המל"ל כגוף המתכלל הוא הכתובת הרצינית ביותר לבקש ממנו תשובות והערכות מצב.
שלי יחימוביץ': ושוב, אנחנו מכבדים את העובדה שבאת לכאן.
שלי יחימוביץ': אני יודעת שזה נדיר ביותר.
מאיר בן שבת: לכבוד לי.
שלי יחימוביץ': אתה גם בא לכאן כסיביל סרוונט שעושה את עבודתו נאמנה.
שלי יחימוביץ': קודם ידבר מי שעשה את הדוח הזה, עורך הדין צחי סעד, מנהל החטיבה לביקורת תחומי כלכלה ותשתיות לאומיות.
שלי יחימוביץ': נמצא כאן גם יוסי ביינהורן שהוא ראש החטיבה הביטחונית וגם הוא עשה דוחות במחלקה שלו.
שלי יחימוביץ': כבר אמרתי, יש קשר בין היערכות לטילים לבין היערכות לרעידות אדמה.
שלי יחימוביץ': עכשיו אנחנו נשמע את ממצאי הדוח האחרון של המבקר, הדוח מיולי, שכאמור הישיבה עליו התעכבה בגלל לו"ז ראש המל"ל.
שלי יחימוביץ': אחר כך אנחנו נשמע את ראש המל"ל בהתייחסות ראשונה.
שלי יחימוביץ': נפנה לחברי הכנסת שיאמרו את דברם וישאלו את שאלותיהם, ואז נחזור אליך ונשתדל גם לחזור ליתר המשתתפים אבל אני אומר כבר בגילוי לב שהישיבה הזאת מוקדשת לראש המל"ל.
יצחק סעד: אנחנו מתכנסים כאן לדון בדוח מבקר המדינה בנושא מוכנות לרעידות אדמה שפורסם ביולי האחרון.
יצחק סעד: הדוח עוסק בטיפול במניעת האירוע, לפני שהוא יתרחש או במוכנות לאירוע הזה ולא במניעתו, אבל לא בטיפול שלאחריו ולא בטיפול בעורף הכולל וזו סוגיה שהיא יותר רחבה.
יצחק סעד: השורה התחתונה שלה דוח היא שמדינת ישראל לא ערוכה כנדרש לאירוע רעידות אדמה מהסוג שאנחנו צופים שיקרה.
יצחק סעד: השנים חולפות, הביקורות נכתבות, הדיונים בוועדה הזאת ובמקומות אחרים נערכים ולצערנו הדברים מתקדמים לאט מדי ומעט מדי.
יצחק סעד: צריך לזכור שכל דולר שמשקיעים בהכנה למוכנות לאירועי חירום, מתבטא לאחר מכן בחיסכון של ארבעה דולרים שנחסכים בטיפול לאחר שקורה אירוע חירום כזה.
יצחק סעד: כאן מובן שגם מבחינה כלכלית משתלם להשקיע את הכספים האלה, גם כאשר מדובר בכספים לא מועטים.
יצחק סעד: הדוח הזה נותן סקירה רחבה ותמונת מראה רחבה של היעדר המוכנות הנדרשת בתחום הזה של רעידות אדמה בישראל היום.
יצחק סעד: הנושא המרכזי שהזכרת אותו הוא נושא ההסדרה.
יצחק סעד: ועדת ההיגוי היום חסרת סמכויות.
יצחק סעד: התוצאה של זה היא קושי לאכוף ביצוע פעולות שנדרשות, היעדר הכוונה מרכזית לחיזוק תשתיות, כל גורם פונה לעצמו ולמעשה מקיים לעצמו גם איזושהי עבודה משל עצמו, אין ראייה כוללת, אין מיפוי מלא של הסוגיה הזאת.
יצחק סעד: זה קושי שאנחנו מכירים אותו מהרבה מאוד נושאים אחרים ברמה הלאומית, גם בתחומים של תשתיות לאומיות, בתחומים של תחבורה ציבורית, ואפילו כאשר הוועדה עסקה בנושא של ניצולי שואה בשנה האחרונה, היא גם ראתה את הבעיה הזאת של הסדרה.
שלי יחימוביץ': כן, אבל בוא נגיד שכאן זה הרבה יותר דרמטי.
יצחק סעד: נכון.
יצחק סעד: כאשר יש ריבוי של גורמים ממשלתיים ואחרים שצריך להסדיר את העבודה שלהם במשותף, יש בעיה קשה ואנחנו מכירים את זה בנושאים אחרים.
יצחק סעד: אני אתן כאן דוגמה קטנה שמופיעה בדוח.
יצחק סעד: אולי היא לא הכי מתאימה אבל היא דוגמה שהדוח מטפל בה.
יצחק סעד: זה הנושא של רציף הדלק בנמל חיפה, רציף ישן משנות המנדט.
יצחק סעד: כולם יודעים שזה רציף מסוכן היום, שברעידת אדמה צפוי שם נזק משמעותי והוא פוטנציאל משמעותי לליקויים חמורים שיקרו, אבל עדיין, למרות שכל הגורמים שעוסקים בזה מכירים בזה, הנושא הזה לא מטופל מכיוון שיש כאן את המשרד להגנת הסביבה, את משרד האנרגיה, את משרד התחבורה, את עיריית חיפה, את תש"ן, את הנמל ועוד, ולא נמנה כאן את כל הגורמים, וכולם מסכימים שיש כאן בעיה וכולם יודעים שהפתרון הוא מה שנקרא לא לקיים את הנמל הזה וצריך לתכנן לו נמל חלופי, במסגרת הנמל החדש או אחר, עדיין הנושא הזה לא מתבצע.
יצחק סעד: זאת דוגמה איך נושא שאפילו שכולם מסכימים עליו, אי אפשר לקדם אותו והנושא הזה מתמהמה שנים.
יצחק סעד: זאת סכנה שמונחת לפתחנו ולפתחם של התושבים באזור הזה.
יצחק סעד: נושא נוסף הוא פערים משמעותיים מאוד בחיזוק המבנים.
יצחק סעד: נתנו סקירה מקפת בדוח הזה של כל הסקטורים שיש בהם בעיות קשות, במיוחד תחומי החינוך כאשר מתוך 1,600 בתי ספר הוצגו 50 ו-200 נמצאים עדיין בהליכי תכנון.
יצחק סעד: זאת אומרת, אלה מספרים שהם ממש נמוכים.
יצחק סעד: בתי חולים, מוסדות רפואיים וסיעודיים.
יצחק סעד: גורמי ההצלה עצמם, תחנות המשטרה, תחנות כיבוי אש, גורמים שאמורים לטפל באירוע החירום, הם עצמם לא חסינים מפני פגיעה של רעידת אדמה.
יצחק סעד: בתי מלון שחלק גדול מהם נמצא לאורך קו השבר הסורי-אפריקאי והשברים האחרים לא מטופלים ולא ממופים ובכלל לא מגיעים למצב של קידום הנושא הזה.
יצחק סעד: מפעלים עם חומרים מסוכנים, מרביתם אפילו לא קיבלו הנחיות לטיפול בנושא של רעידות אדמה, קל וחומר כשאין תמונת מצב לגבי הביצוע והטיפול.
יצחק סעד: הצבענו על מוקדי סיכון לאומיים ואחד מהם הזכרתי, רציף הדלק בנמל חיפה, והנושא השני הוא צינור הגז שמדינת ישראל משתמשת בו.
יצחק סעד: הנושא של חיבור יחידות ייצור החשמל הפרטיות לתשתית דלק כדי שהיא תשמש כחלופה בזמן שתהיה בעיה באספקת גז, גם הנושא הזה לא מטופל ולא מקודם בצורה מתאימה.
יצחק סעד: נושא אחר הוא נושא מערכת ההתרעה הארצית.
יצחק סעד: לא הושלמה הקמת המערכת למרות שהייתה החלטת ממשלה.
יצחק סעד: הוקמו מספר תחנות אבל הנושא הזה לא קודם בצורה משביעת רצון.
יצחק סעד: גם בתחום המבנים הפרטיים יש פערים מאוד מאוד משמעותיים.
יצחק סעד: אנחנו יודעים שמרבית האוכלוסייה גרה במבנים משותפים.
יצחק סעד: יש בעיה עם תכנית תמ"א 38 שנועדה לקדם את חיזוק המבנים.
יצחק סעד: היא כבר קיימת לדעתי יותר מעשור.
יצחק סעד: כולם מודעים לבעייתיות שבה.
יצחק סעד: מעט מאוד פרויקטים קודמו ובוודאי בוצעו.
יצחק סעד: גם מה שבוצע, המספר האפסי שבוצע, נמצא באזור המרכז, באזורי ביקוש של נדל"ן ולא באזורי הסיכון והפריפריה, שם יש את הסכנות הגדולות לרעידות אדמה.
יצחק סעד: ברור שבתכנית הקיימת – למרות שהרעיון בבסיסו הוא טוב – יש פגם שהוא לא מתמרץ את חיזוק המבנים באזורים המסוכנים ונדרשת כאן פעולה שתייצר תמריץ וחיבור בין פרויקטים נדל"ניסטים שאפשר להרוויח עליהם את הכסף לבין הפרויקטים שהם לא רווחיים.
יצחק סעד: עד היום, למרות שגם זו בעיה שמוכרת במשך השנים, הנושא הזה לא זז.
יצחק סעד: זה נושא שאני חושב שלה בוועדה הזאת מספר פעמים.
שלי יחימוביץ': בעצם החיזוק מתרחש באזורי ביקוש.
יצחק סעד: גם שם מעט מאוד והוא רק שם.
יצחק סעד: לגבי הבתים הפרטיים והבתים המשותפים.
יצחק סעד: מרבית האוכלוסייה גרה בבתים משותפים.
יצחק סעד: הרבה אנשים קונים ביטוח וחושבים שהם יהיו מסודרים ואם חס וחלילה תקרה רעידת אדמה ויצטרכו לבנות את המבנה מחדש או לתחזק אותו ולאחר רעידת אדמה הם מסודרים, גם בזה יש בעיות קשות.
יצחק סעד: אנשים תלויים בשכנים שלהם וכאשר יש בעיה של שכנים שלא עשו ביטוח, אי אפשר לבנות את המבנה המשותף.
יצחק סעד: יש בעיה של היעדר ביטוח לערך הקרקע.
יצחק סעד: יש בעיה של היעדר ביטוח לרכוש המשותף במבנה.
יצחק סעד: בקיצור, גם הסוגיה הזאת מאוד בעייתית וגם אנשים שחושבים שיש להם ביטוח ליום פקודה ברעידת אדמה וגרים בבתים משותפים, כנראה שהמצב הוא לא כזה.
יצחק סעד: אני אזכיר בנושא הביטוח גם את עניין מוסדות החינוך, שם רעידות אדמה מוחרגות מביטוחי תלמידים בבתי הספר וגם זו בעיה ביטוחית.
יצחק סעד: לסיכום גברתי יושבת הראש, הדוח הזה הוא בבחינת קריאת השכמה, קריאת השכמה לממשלה ולמוסדותיה, לפעול ולעשות.
יצחק סעד: מה שנעשה עד היום – ונעשו כמה מהלכים בשנים האחרונות, אי אפשר לומר שלא – נעשה מעט מדי ולאט מדי.
יצחק סעד: מה שנדרש כאן זה שייפול האסימון.
יצחק סעד: אם לא ייפול האסימון ולא תיעשה פעילות משמעותית, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו מול אירוע קטסטרופלי כתוצאה מרעידת אדמה שיכולנו למנוע אותו בצורה משמעותית אם היינו נוקטים פעולות משמעותיות בזמן.
יצחק סעד: למעשה נדרש לקחת אחריות על הנושא, להעמיד אותו על סדר היום הביצועי, לא רק במובן של הקצאת תקציבים בסעיף תקציבי אלא לקדם את זה לביצוע.
יצחק סעד: כאן נכנס מה שהתחלנו, וזה נושא ההסדרה.
יצחק סעד: אני יודע שאולי יושמעו כאן דעות, שמעתי שיש דעות כאלה, ואולי גם הן יושמעו כאן היום בדיון, לגבי ועדת ההיגוי והאם ראוי לתת לה סמכויות או לא ראוי לתת לה סמכויות.
יצחק סעד: יש דעות לכאן ולכאן.
יצחק סעד: לא זאת הנקודה.
יצחק סעד: הנקודה היא שצריך שיהיה גורם שיוכל לפתור בעיות בין-משרדיות ולקדם את פתרון הבעיות האלה ויוכל להוביל ולבצע בצורה אפקטיבית ולקדם בצורה אפקטיבית את התכניות, את ההחלטות שמתקבלות וכולי כי מתקבלות החלטות, יש תכניות ולפעמים יש תקציבים אבל בסוף אין קידום אפקטיבי וזה מה שנדרש.
יצחק סעד: לכן, אם זו תהיה ועדת היגוי או יהיה גורם אחר, אין לזה משמעות מבחינת הביצוע.
יצחק סעד: מה שחשוב זה לטפל בנזק הקיים.
יצחק סעד: בהקשר הזה חשוב לזכור שכאשר יצא הדוח ביולי 2018, ביולי האחרון, שמענו על החלטת ממשלה שמקציבה 5 מיליארד או 5.5 מיליארד שקלים לתכנית מיגון כוללת שמשלבת גם מיגון אירועים ביטחוניים ואירועי טילים ויש הגיון כמובן בשילוב ביצוע המיגון הזה בשיתוף פעולה.
שלי יחימוביץ': עד 2030.
יצחק סעד: מאוד נשמח לשמוע כאן איך התכנית הזו התקדמה כי למיטב ידיעתנו גם זה שכבר הוחלט עליו נמצא בצורה מאוד מאוד מקרטעת ולא מתקדם בצורה משביעת רצון, מעבר לשאלה שבכלל צריך לשאול, אם כך, למה רק עכשיו ולא עשו את זה קודם.
יצחק סעד: אבל מוטב מאוחר מאשר אף פעם לא.
שלי יחימוביץ': ראש המל"ל, אני מניחה שאתה לא שומע את זה בפעם הראשונה.
שלי יחימוביץ': קראת את הדוח באופן יסודי.
שלי יחימוביץ': בוא תתייחס לממצאי הדוח ומה נעשה עד עכשיו ובעיקר בראש ובראשונה לסוגיית התכלול.
שלי יחימוביץ': האם בפעם הבאה בה נעשה כאן ישיבה עם כל הגורמים, אנחנו שוב נחזה במחזה ההזוי הזה שבו הם זורקים אחריות אחד על השני או לא יודעים מה בדיוק אחריותם ומה נעשה בעניין הזה.
מאיר בן שבת: בוקר טוב.
מאיר בן שבת: קראנו ולמדנו את הדוח ואנחנו מטפלים בהמלצותיו.
מאיר בן שבת: ברשותכם, אני אבקש למקד את ההתייחסות שלי ברמה הלאומית ולהציג את כיווני הפעולה העיקריים שלנו בנושא הזה.
מאיר בן שבת: כפי שצוין כאן, לפני פחות מארבעה חודשים, ב-16 ביולי השנה, התכנס הקבינט לביטחון לאומי לדיון מיוחד במפקדת פיקוד העורף.
מאיר בן שבת: הקבינט החליט – וזאת איננה החלטה שגרתית – להיכנס לגיבוש תכנית רב שנתית לעשור בעלות כוללת של כ-5 מיליארד שקלים למיגון העורף ולשיפור המוכנות לרעידות אדמה.
מאיר בן שבת: מתוך הסכום הזה, 500 מיליון שקלים הם להקצאה מיידית לשנים 2018 ו-2019 למיגון הצפון כנגד איומים ביטחוניים ולחיזוק מבנים באזורים שהוגדרו כבעלי סיכון גבוה להתרחשות רעידות אדמה.
שלי יחימוביץ': והם כבר בתוך התקציב.
שלי יחימוביץ': של 2019-2018.
מאיר בן שבת: תכף אני אפרט היכן הדברים עומדים.
מאיר בן שבת: בחלק מהמקומות המענה יהיה דואלי, מיגון וחיזוק.
מאיר בן שבת: נשאף לכך שברוב המקומות המענה יהיה כזה אבל לא תמיד זה אפשרי.
מאיר בן שבת: זמן קצר לאחר הקבינט, לצורך יישום ההחלטה, הקמנו מינהלת בראשות מפקדת פיקוד העורף שתנהל את פרויקט המיגון הביטחוני ומינהלת נוספת בראשות מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון שתנהל את המאמצים לחיזוק מבני מגורים לרעידות אדמה.
מאיר בן שבת: השניים אמורים לפעול באופן מתואם ובמשולב.
מאיר בן שבת: חשוב לי לציין שההחלטה להשקיע בעורף אינה תולדה של הדוח.
מאיר בן שבת: אני מכבד מאוד את הדוח ואת הביקורת אבל ההחלטה בעניין הזה היא לא תולדה של הדוח.
שלי יחימוביץ': אבל בכל זאת הייתה החלטה יומיים לפני פרסום הדוח.
שלי יחימוביץ': אנחנו נרשה לעצמנו לשער שיש קשר מסוים.
איילת נחמיאס ורבין: וגם היו דוחות קודמים.
איילת נחמיאס ורבין: זה לא היה הדוח הראשון.
שלי יחימוביץ': כן, וגם היו דוחות אחרים שגרמו לזה.
מאיר בן שבת: כיוון שאינני בגדר הנחתום המעיד על עיסתו, רוב הדברים כאן נעשו עוד הרבה לפני שהגעתי לתפקידי, חשוב לי לציין שנעשו לא מעט פעולות על ידי הממשלה, על ידי הקבינט, ואפשר לעקוב אחרי שורה של מהלכים.
מאיר בן שבת: יכול להיות שזה לא מספיק אבל בוודאי שהנושא הזה לא נשאר מוזנח או לא מטופל.
מאיר בן שבת: הכיוון הזה של להשקיע בעורף סומן כמרכיב משמעותי בתפיסת הביטחון שגיבש ראש הממשלה ל-2030, גם בה קיבע ראש הממשלה את הצורך בתר"ש עורף לעשור הקרוב בהשקעה של למעלה מ-7 מיליארדי שקלים.
מאיר בן שבת: אני אומר שתפיסת הביטחון ל-2030 גובשה על ידי ראש הממשלה ומרכיב העורף בה תופס משקל מאוד מאוד משמעותי לרבות התייחסות לצורך לתקצב את המרכיב הזה.
מאיר בן שבת: ב-6 באוגוסט שנה זו, פחות מחודש לאחר שהופץ הדוח, קיים המל"ל דיון מתכלל.
מאיר בן שבת: בדיון השתתפו כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, צה"ל, הרשויות הרלוונטיות, כדי לוודא שהמלצות המבקר מקבלות קשב ראוי ומטופלות ולא נותרות כאות מתה במגירות משרדי הממשלה.
מאיר בן שבת: אחת ההמלצות המרכזיות של המבקר שעולה כאן
מאיר בן שבת: בצדק במשקל או בחשיבות רבה נוגעת לסמכויות של ועדת ההיגוי ולאופן פעולתה או ליתר דיוק למנגנון הביצוע של ההחלטות שמתקבלות.
מאיר בן שבת: באשר לכך, סוכם לקדם החלטת ממשלה שתיתן לוועדת ההיגוי סמכויות שנדרשות לה לשם מילוי תפקידיה.
מאיר בן שבת: גובשה הצעה מפורטת מאוד.
מאיר בן שבת: הנוסח הסופי שלה נמצא עדיין בהתדיינות בין משרד הביטחון והמל"ל ואנחנו מתכוונים להביא אותו להחלטת ממשלה בתקופה הקרובה.
שלי יחימוביץ': הוא תואם דוח מבקר?
מאיר בן שבת: לא רק שהוא תואם אלא הוא כמעט מאמץ במלואן את המלצות המבקר לעניין הזה של הסמכויות שאמורות להינתן לגורם ההיגוי וההכוונה.
מאיר בן שבת: אני אקריא את הנוסח שמתגבש כרגע.
שלי יחימוביץ': של המחליטים.
מאיר בן שבת: של המחליטים.
מאיר בן שבת: "מחליטים בהמשך לדוח מבקר המדינה מיולי 2018 בנושא מוכנות המדינה לרעידת אדמה, לפעול ליישום המלצות הדוח כמפורט להלן:
מאיר בן שבת: להטיל על יושב ראש ועדת ההיגוי לבצע בקרה, מעקב וביקורת אחר עמידתם של כלל הגופים הרלוונטיים להחלטות הממשלה ובהנחיות שניתנות להם בקשר להיערכות לרעידות אדמה.
מאיר בן שבת: להטיל על יושב ראש ועדת ההיגוי להכווין ולהנחות".
מאיר בן שבת: אחת ההערות שניתנו על ידי המבקר הייתה בעניין הסמכות שיש לוועדת ההיגוי להכווין את פעילותם.
מאיר בן שבת: אנחנו כאן קובעים בצורה מפורשת בהצעת ההחלטה את ההכרח לתת לו את הסמכות להכווין ולהנחות את גופי המערכת הממשלתית לביצוע הצעדים הנדרשים להיערכותם ולהיערכות המדינה לרעידות אדמה ולצונאמי.
מאיר בן שבת: אני לא אקריא את כל הפרטים כאן אבל ציינו עובדה, איך ועדת ההיגוי תהיה מורכבת, באיזה תחומים היא תתמקד, שיפור יכולת הערכת הנזקים, קביעת המסגרת להיערכות לרעידות אדמה, קביעת סדר עדיפות לטיפול, עמידות מבנים ומתקנים חדשים ברעידות אדמה, צעדים לשיפור עמידות בנייה קיימת ברעידות אדמה, שילוב סיכוני רעידות אדמה, מיפוי סיכוני רעידות אדמה וכולי וכולי.
שלי יחימוביץ': תוכל להעביר לנו את טיוטת המחליטים כדי שנפרסם אותה באתר הוועדה?
מאיר בן שבת: אני רק מדגיש שמדובר בנוסח שעדיין לא לוטש עד תום ונמצא בהתדיינות מסכמת בינינו לבין משרד הביטחון.
מאיר בן שבת: כפי שאמרתי, אני מניח שבטווח הזמן הקרוב נשלים את הדברים וזה יובא להחלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': אתה תוכל לומר מה מקור המחלוקת בין משרד ראש הממשלה למשרד הביטחון?
שלי יחימוביץ': הבנתי שהצעת המחליטים מתעכבת בגלל מן הסתם חילוקי דעות.
מאיר בן שבת: לא.
מאיר בן שבת: יש כאן כמה דברים שאנחנו דנים בהם בכובד ראש.
מאיר בן שבת: שאלת הניהול של האופרציה המאוד מאוד מורכבת כאן כפי שגם את גברתי עמדת עליה כאן, היא אתגר ממדרגה ראשונה.
מאיר בן שבת: לחשוב על איזשהו מנגנון שיכול באמת לייצר את אותה אפקטיביות עליה דיבר המבקר.
שלי יחימוביץ': המחלוקת היא האם זה יהיה אצל ראש הממשלה או האם אצל שר הביטחון?
מאיר בן שבת: אין מחלוקת בעניין הזה, באיזה משרד זה אמור להיות אלא באיזה אופן ניתן יהיה לייצר את האפקטיביות הארגונית המרבית.
מאיר בן שבת: האם למשל להכפיף את הדברים לאותה ועדת היגוי, האם להכניס את זה תחת מסגרת קיימת ולעבות אותה בסמכויות, איזה מנגנון יכול להיות יותר אפקטיבי.
מאיר בן שבת: זו שאלה ראשונה.
מאיר בן שבת: שאלה שנייה באמת נוגעת לעניין התיאום בין גופים קיימים, איך משפרים את התיאום בין גופים קיימים ומופקדים על חלק מהדברים הללו.
מאיר בן שבת: אלה שאלות ניהוליות שאין להן תשובת מעבדה.
מאיר בן שבת: אי אפשר לקחת את המקרה הזה ולהטיל אותו עכשיו בבתי ספר לניהול ולומר תנו לי את הנוסחה האולטימטיבית כדי לפצח את האתגר כאן.
מאיר בן שבת: אנחנו דנים בעניין הזה.
מאיר בן שבת: אני מניח שההצעה כאן נותנת מענה טוב אבל אנחנו רוצים להגיע למענה מצוין.
איילת נחמיאס ורבין: אם יותר לי לשאול, נשקלה חקיקה?
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו נתקלים בזה הרבה.
שלי יחימוביץ': מיד נדבר על זה.
שלי יחימוביץ': כיוזמת ההצעה תהיה לך הזדמנות.
מאיר בן שבת: ברשות
מאיר בן שבת: כם, אני אשלים עוד כמה מילים ולאחר מכן אני אוכל להתייחס לכל מה שתבקשו.
שלי יחימוביץ': תכף חברי הכנסת יתייחסו.
מאיר בן שבת: המל"ל כגוף המטה של הממשלה לענייני הביטחון הלאומי יקיים תהליך שוטף של בקרה ומעקב.
מאיר בן שבת: במל"ל יש אגף שלם שמופקד על העניין הזה, בדיוק מתוך ההבנה שמדובר בנושא שמחייב הסתכלות מערכתית, מעין מבט-על, תיאום ברמת ראש הממשלה אל מול משרדי הממשלה השונים.
מאיר בן שבת: הוא מתכוון להתמקד בשבעה תחומים.
מאיר בן שבת: בעינינו אלה שבעת התחומים שהשיפור בהם יוכל להביא לשדרוג משמעותי מאוד ביכולת המדינה להתמודד או להיערך טוב לרעידות אדמה.
מאיר בן שבת: בראש ובראשונה, בהשלמתה של החלטת הממשלה בנושא ההסדרה ובקרה אחר יישומה.
מאיר בן שבת: יתכן, כמו שקורה בהרבה מאוד תחומים בדומה לכך, שבמעלה הדרך נצטרך לבצע שיפורים תוך כדי כלקח ממה שיקרה.
מאיר בן שבת: אנחנו נהיה קשובים לדברים הללו.
מאיר בן שבת: בסוף המנגנון הזה אמור לייצר אפקטיביות ארגונית.
שלי יחימוביץ': תהיה לו גם סמכות אכיפה?
מאיר בן שבת: ציינתי.
מאיר בן שבת: סמכות אכיפה המשמעות שלה היא קודם כל הסמכות הפורמלית להכווין ולהנחות.
מאיר בן שבת: זה מה שנותן קודם כל את התוקף הפורמלי לשדר הנחיה לגופים.
מאיר בן שבת: שנית, היות והוא יפעל בכפיפות לדרג מיניסטריאלי – שר - או לראש הממשלה, השר כמובן יוכל מתוקף ההחלטה הזאת לכפות דברים.
מאיר בן שבת: כמו שקורה בחלק מהדברים, בסוף האכיפה מתבצעת על ידי כך שהשר או ראש הממשלה מושך אליו את השרים הנוגעים בדבר ומנחה אותם לבצע את הפעולות הנדרשות כאשר הוא מזהה שדברים מתעכבים, לא קורים בקצב הראוי או במידה הראויה.
מאיר בן שבת: גם זה יכול להיות.
מאיר בן שבת: הסמכות הפורמלית ניתנת ואני לחלוטין לא מקל ראש בעניין הביסוס הפורמלי שצריך להיות בנושא ועדת היגוי.
מאיר בן שבת: הסמכויות הפורמליות יינתנו.
מאיר בן שבת: עדיין זה לא מבטיח אפקטיביות ארגונית ולכן אנחנו נצטרך לעקוב אחר הדברים הללו.
מאיר בן שבת: כפי שאמרתי, הנושא הראשון ששמנו לנגד עינינו כמל"ל לבדוק אותו זה בקרה אחר יישום ההחלטה הזו לאחר שתתקבל.
מאיר בן שבת: הנושא השני הוא הסרת חסמים רגולטוריים ואחרים כדי לוודא אפקטיביות מרבית של גורמי המערכת.
מאיר בן שבת: מבחינתנו כמל"ל אנחנו רואים את הנושא הזה חשוב מאוד, בעיקר משום שמדובר בנושאים מאוד מאוד מורכבים לביצוע.
מאיר בן שבת: חשוב כאן, כדי להאיץ את קצב הביצוע, להסיר חסמים.
מאיר בן שבת: הנושא השלישי הוא ליווי עבודת המינהלת הייעודית בראשות שר השיכון בכל מה שקשור לחיזוק מבנים, תחום משמעותי מאוד בראייתנו אנחנו.
מאיר בן שבת: הנושא הרביעי הוא תקינה.
מאיר בן שבת: נושא התקינה.
מאיר בן שבת: ליווי המהלכים להשלמת כלל התקינה הנדרשת ולאימוץ תקנים בינלאומיים רלוונטיים.
מאיר בן שבת: הנושא החמישי הוא חיזוק תשתיות בדגש על אזורי סיכון.
מאיר בן שבת: הכוונה היא לגשרים, למתקנים, לחומרים מסוכנים, לדלק, לגז טבעי, למתקני מים.
מאיר בן שבת: המל"ל יבצע בקרה על היישום.
מאיר בן שבת: הנושא השישי הוא מערכות התרעה.
מאיר בן שבת: הכוונה שלנו היא להאיץ את התהליכים להקמת מערכת התרעה לרעידות אדמה, לבצע בקרה ולקדם מהלכים למערכת.
מאיר בן שבת: להערכתנו, אגב, זה צפוי להיות ב-2020.
מאיר בן שבת: הנושא השביעי עליו נבצע בקרה מקרוב הוא היערכות פיננסית וביטוחית לפעולות שנדרשות לאחר רעידת האדמה.
מאיר בן שבת: עבור כל הגורמים המעורבים מדובר בדבר לא פשוט אך כרגע קיימת מודעות לנושא.
מאיר בן שבת: לא זיהיתי בשלל הדיונים שהנושא הזה לא זוכה לקשב ראוי.
מאיר בן שבת: קיימת מודעות לנושא.
מאיר בן שבת: קיימת הבנה מה צריך לעשות.
מאיר בן שבת: בנושא הזה דוח המבקר בהחלט סיפק חיזוקים לתובנות שהיו לנו בנושא הזה.
מאיר בן שבת: קיימת הסכמה באשר לאופן שבו הדברים צריכים להיעשות.
מאיר בן שבת: קיימת נכונות לתקצב זאת.
מאיר בן שבת: בתנאים הללו, דומני שיש בסיס לאופטימיות.
מאיר בן שבת: אלה תנאים הכרחיים אבל לא מספקים.
שלי יחימוביץ': מתי הצעת המחליטים תגובש ותובא לאישור הממשלה?
שלי יחימוביץ': זה יהיה כבר ממש ערב הבחירות.
מאיר בן שבת: אני מקווה שבטווח של החודשיים הקרובים נוכל להיות לאחר אישור המחליטים.
שלי יחימוביץ': אתה נתת לי תשובה דיפלומטית אבל בכל זאת אם אתה כן יכול לחדד את עניין המחלוקת בין משרד הביטחון למשרד ראש הממשלה.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא מחפשים כאן מלחמה אלא באמת לדעת למה בעצם אין הסכמה.
מאיר בן שבת: אין כאן מחלוקת.
מאיר בן שבת: יש כאן דיון ענייני מה יותר טוב, באיזו מתכונת האפקטיביות של ועדת ההיגוי תהיה גבוהה יותר.
שלי יחימוביץ': האם היא תהיה במשרד הביטחון או במשרד ראש הממשלה?
מאיר בן שבת: למשל.
מאיר בן שבת: האם ועדת ההיגוי צריכה להיות גוף שפועל לצד רשות החירום הלאומית או במסגרת רשות החירום הלאומית.
מאיר בן שבת: שאלה מהסוג הזה.
מאיר בן שבת: השאלה הזאת תוכרע בסופו של דבר בזמן הקרוב.
שלי יחימוביץ': זה נשמע לי מסוג השאלות שלא מוכרעות כל כך מהר.
מאיר בן שבת: אני אופטימי.
שלי יחימוביץ': זה נשמע לך אולי שולי.
מאיר בן שבת: לא שולי.
שלי יחימוביץ': זה יכול לתקוע את כל התהליך.
מאיר בן שבת: לחלוטין אני לא חושב שזה שולי.
מאיר בן שבת: אני חושב שזה מהותי אבל אני אופטימי ביחס ליכולת להכריע בעניין הזה בטווח הזמן הקרוב ואני ממליץ לדרוש מאתנו דיווח בנושאים הללו בסוף הרבעון הראשון.
שלי יחימוביץ': נדרוש גם נדרוש.
מאיר בן שבת: ולשקול לבקש מהמבקר טיוטה נוספת.
שלי יחימוביץ': אנחנו מפסיקים אותך ועוברים לחברי הכנסת שישאלו אותך שאלות ואז נחזור אליך.
שלי יחימוביץ': רשות הדיבור לחברי הכנסת לפי סדר הגעה, עם עדיפות ליוזמים.
סעיד אלחרומי: תודה גברתי היושבת ראש.
סעיד אלחרומי: תודה לאנשי המבקר על הסקירה הממוקדת והברורה בסוגיה המאוד קשה שאנחנו מתמודדים אתה.
סעיד אלחרומי: תודה לראש המל"ל שכיבד אותנו בנוכחותו.
סעיד אלחרומי: יש מספר עובדות והעובדה הראשונה היא שכל זמן מה אנחנו חווים רעידות אדמה קלות אבל כולנו יודעים וכל המומחים מזהירים מרעידת אדמה גדולה ועצומה שתתרחש.
סעיד אלחרומי: המקומות המסוכנים כבר ידועים לנו.
סעיד אלחרומי: העובדה השנייה היא שאנחנו יודעים שאנחנו לא מוכנים לרעידות אדמה, לרעידה המסוכנת והעצומה הזאת.
סעיד אלחרומי: מצד אחד בפן האזרחי אין חיזוק מבנים, עשרות אלפי מבנים אינם מחוזקים ואנחנו יודעים שאם תתרחש מחר רעידת אדמה חזקה, אלפי אזרחים ימותו.
סעיד אלחרומי: זאת עובדה.
סעיד אלחרומי: אנחנו יודעים זאת.
סעיד אלחרומי: מאות מפעלים שמכילים חומרים מסוכנים והאחריות על המפעלים האלה או על הגוף שאמור לפקח עליהם, הם לא מוכנים.
סעיד אלחרומי: אם חלילה תקרה רעידת אדמה, אלפי אזרחים ימותו בגלל המפעלים האלה, בגלל הדליפה של החומרים המסוכנים.
סעיד אלחרומי: אנחנו תקועים עם תמ"א 38.
סעיד אלחרומי: במקומות חלשים אין כדאיות כלכלית.