GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי מויאל: אני מצטט לצורך הפרוטוקול את אלוף פיקוד העורף, הוא אמר לי, אמור נא בבקשה, מה70- מיליון הועברה מנה של 37 מיליון ואני מממן אתכם מכספים של תקציבים של 2006 של פיקוד העורף.
אלי מויאל: אבל צריך להגיד את האמת, לא הועבר 70 מיליון לפיקוד העורף ושמה אנחנו נתקעים כי אלוף פיקוד העורף מגרד מכאן ומכאן כי הוא מבין את החשיבות של מיגון הילדים בגני הילדים.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להבין, ה- 210 שאתה אמר, זו החלטת ממשלה?
אבי הלר: לא.
מל פולישוק-בלוך: למה זו לא החלטת ממשלה?
אבי הלר: כי זו ועדת שרים נגב-גליל, אין החלטת ממשלה.
רן כהן: הרי אין שום הכרח שכל תקציב יהיה בהחלטת ממשלה.
רן כהן: כאשר תקציב בא ממשרד מסוים מתקציבו.
מל פולישוק-בלוך: זה לא מתקציבו, זו תוספת.
רן כהן: אבל גם התוספת, הרי זה יכול להיות מתקציבו.
רן כהן: אם זה הועבר לתקציבו של המשרד וניתנה הנחיה להקצות את זה למטרה הזאת.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא המצב.
מל פולישוק-בלוך: גם לא מתקציבו וגם לא ניתנה הנחיה והם גם אומרים שזו תוספת חיצונית לתקציב הקיים וגם לא נתקבלה החלטה מסודרת.
מל פולישוק-בלוך: אז תראה כמה דברים כאן לא.
רן כהן: אבל הוא כאן מאוד מוזר משום שחלק, שני שליש מהכסף הזה הועבר.
רן כהן: כלומר אין פה איזה מצב שבו יש טענה שמא ההחלטה להקציב את התקציב הזה היא לא תקינה.
רן כהן: נניח שחשב משרד יכול לבוא אלי ולהגיד לי, תשמע אדוני השר.
מל פולישוק-בלוך: אתה מדבר עכשיו על ה- 15 מיליון:
רן כהן: על החמישה מיליון.
מל פולישוק-בלוך: לא, אנחנו מדברים על משהו אחר.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים על ה-210, על המיגון.
רן כהן: גם זה, הרי זה בתוך תקציב משרד הביטחון.
רן כהן: שר הביטחון, האמינו לי, בהחלטה אחת להורות לו שזה יתבצע.
אבי הלר: העובדה שהוא העביר כספים משנת 2006 15 מיליון ₪ לביצוע של עבודה.
30694: אני רוצה להסביר.
30694: ההסבר הוא מאוד פשוט למה הוחלט על 210 מיליון ואני חושב לראות את זה פה, התחושה שלי שמערכת הביטחון מאוד רוצה לעזור, פיקוד הדרום, פיקוד העורף, גורמים במשרד.
30694: המשרד, נקרא לזה לצורך העניין שר ומנכ"ל מאוד חביבים, מאוד תומכים, מאוד אמפטים, הם לא עמדו באופן ברור.
30694: אני אומר את זה מתוך דיבור עם שר האוצר הנוכחי, לא הציבו את זה כדרישה אולטימטיבית לאוצר.
30694: הם הגיעו להבנות ערב ישיבת הממשלה שנותנים את אותם 70, בפועל הוא קיבל, שמענו, כמה בפועל הועבר.
30694: ולא הועברה דרישה אולטימטיבית ל- 210 מיליון.
30694: זה ההסבר.
מל פולישוק-בלוך: והדרישה הזאת היתה צריכה לבוא משר הביטחון?
30694: שר הביטחון, בוודאי.
אלי מויאל: סליחה, רק הערה אחת שתסדר את הכל.
אלי מויאל: ההחלטה הזאת של השלוש מנות היא מסוכנת משום שהנחת העבודה היא שיגמרו את המיגון בעוד שלוש שנים.
אלי מויאל: בתווך עלולים למות אנשים והכסף יוצא בסופו של תהליך ואני לא רואה איזשהו הגיון בסיסי.
רן כהן: אלי, כמה זמן זה אמור להיעשות מבחינת הביצוע.
אלי מויאל: למגן היום זה תהליך של שלושה חודשים.
אלי מויאל: עוד פעם כמה כמויות, אם תביא הרבה כסף, אני אכניס הרבה קבלנים.
מל פולישוק-בלוך: לא, השאלה היא אם יש כסף, אם אין מגבלה תקציבית, כמה זמן לוקח למגן את בתי הספר השדרות, זאת השאלה.
רן כהן: הכסף באופן טבעי צריך לבוא בקצב שבו זה ייעשה.
30694: חצי שנה.
אלי מויאל: חצי שנה, שמונה חודשים היינו גומרים.
אלי מויאל: אם אתה מכניס את כמות הקבלנים הנכונה ויש לך את כמות הכסף הנכונה, אין שום בעיה שבין שישה לשמונה חודשים המהנדס אומר לי את זה, ניתן לגמור.
אלי מויאל: הנחת העבודה שממשלת ישראל היא, זה יהיה בלשון משוחררת, משום שהיא מניחה הנחת עבודה שיכולים להיהרג אנשים פה, למרות שבסוף היום היא גם תוסיף כסף.
מל פולישוק-בלוך: זה האבסורד הגדול.
רן כהן: זה נראה לי ממש כשל מערכות.
אלי מויאל: אבל את זה אני מבקש שאדוני המבקר יבדוק.
30694: דרך אגב רן, זה לא כשל, אולי זו לא החלטה נכונה, אבל זה הוחלט בכוונת מכוון, נאמר קודם, הוחלט, הולכים אחד לפנים, כן, כ-70 הוחלט לפני, לא אחרי שנפלו טילים והיה כעס גדול ואימה גדולה ונאמר בהגיון מסוים, בואו נשמור שתי מנות להמשך ונראה איפה המאמץ העיקרי, מה קורה, לאן זה מתפתח.
רן כהן: אני שמעתי במו אוזניי ששר הביטחון הזה אומרים שהמיגון הזה הוא חיוני.
רן כהן: ואני גם יודע שבכלל היתה גם החלטת ממשלה למיטב ידיעתי.
מל פולישוק-בלוך: לא, זה נאמר דווקא שלא.
רן כהן: על כל הנושא של יישובי סובב עזה.
רן כהן: אז נכון שהיא לא היתה ממוקדת.
רן כהן: אם זה שר הביטחון לא מצליח להוציא את הכסף הזה מהאוצר, הוא צריך להביא הצעת מחליטים לממשלה לקבל החלטת ממשלה ואז אף אחד לא יכול לעמוד נגד העניין.
30709: מה זה עניין של המנות, אם אתה לוקח רדיוס וממגן את הכל, אז איזה מנות יש פה?
מל פולישוק-בלוך: לא, הוא הציג את זה שהממשלה החליטה או ועדת השרים החליטה להעביר את זה במנות.
30709: אבל הוא אמר, המנות זה בשביל לראות לאן הולך המאמץ.
30709: אם אתה ממגן רדיוס ואת הכל, אין פה מאמץ.
30694: 210 מיליון, לא מספיק למגן אלא לפי סדר עדיפות ערכי.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שאנחנו ברוח הדברים שאתה אמרת עכשיו, נוציא מכתב.
רן כהן: צריך לפנות לראש הממשלה בדרישה הזאת, אליו ואל שר הביטחון.
רן כהן: בלי שום רחמים.
מל פולישוק-בלוך: ותצייני שם שלא צריכים לחכות לגל הקאסמים הבא כדי לבצע את ההחלטות.
רן כהן: לדעתי גם צריך בהחלט להביע זעם על זה שצריך לכנס עוד ועדה ועוד ועדה ועוד ועדה ועוד פעם לרדת לשדרות, בא בשעה שהיתה הבטחת שלטון מפורשת בעניין הזה.
רן כהן: יש גבול לכל דבר, כל פעם צריך להטריח את המבקר ואת כל האנשים.
מיכה לינדנשראוס: לצורכי הפרוטוקול אני רק רוצה לומר, אני חושב ואני אומר, תמתינו בסבלנות תקופה לא קצרה מבחינה מסוימת, אבל לא ארוכה מבחינה אחרת, אנחנו מדברים על תקופה של חודש ימים, יהיה דוח מבקר המדינה בנושא של ההתנתקות, שלושה חלקים על ההתארגנות של היישובים העירוניים והמועצות האזוריות.
מיכה לינדנשראוס: תמי מנס עשתה זה בהצלחה רבה מאוד.
מיכה לינדנשראוס: לאחר מכן יהיה לנו על הנושא של ביטחון מבחינת מיגון היישובים והדוח השלישי יהיה על ההתארגנות של משרד ראש הממשלה ומינהלת סל”ע.
מיכה לינדנשראוס: הדוח שלנו עתיד יהיה להיות מוגש ויכלול הרבה מאוד פרקים והרבה מאוד סעיפים כולל שני הסעיפים שאתם דנתם בהם כאן.
מיכה לינדנשראוס: הם רק ל, אני הייתי אומר, אני הבאתי לכם רק על קצה המזלג את הדברים.
מיכה לינדנשראוס: בדיוק באותה מידה שאנחנו היום עוסקים בנושאים נוספים, אבל התפנינו, אנחנו היום הגוף העוסק במלחמה בשחיתות בישראל, זה הגוף המרכזי בעניין הזה, אין כמעט אין בלעדינו מישהו שיעשה את העבודה ועוסקים בזה בהצלחה ענקית.
אלי מויאל: אימא שלי אמרה שזו גם עבודה לכל החיים.
מיכה לינדנשראוס: יכול להיות, אבל אני רק באתי לשבע שנים.
אלי מויאל: זה לא נגמר.
מיכה לינדנשראוס: עזבתי את כס המשפט לשבע שנים.
מיכה לינדנשראוס: מה שרציתי לומר לכם זה הנושא המרכזי שלנו.
מיכה לינדנשראוס: אבל בסד הנושא של המלחמה בשחיתות שבו אנחנו מצליחים בגדול כרגע, בקנה מידה שלקחנו על עצמנו, בהיקף שלקחנו על עצמנו.
מיכה לינדנשראוס: ואנחנו עוסקים בזה בלעדית.
מיכה לינדנשראוס: אני אשמח אם אחרים גם יעשו, כולנו, אבל אנחנו עוסקים בזה בלעדית.
מל פולישוק-בלוך: לא, הם מייצרים את השחיתות שיהיה לכם מה לעשות.
מיכה לינדנשראוס: במקביל לכך, עסקנו בנושא של ההתנתקות ועוד כמה נושאים שרן כהן ואת ודאי יודעים אותם שאנחנו כמשרד מבקר המדינה, היום במדיניות החדשה של המשרד עוסקים, זה על חם בזמן ביצוע ולא ממתינים לעניין הזה, כולל אחריות אישית וכל הפרסום שמות, כל הדברים האלה.
מיכה לינדנשראוס: רציתי פשוט להבהיר את זה, דוח ההתנתקות גברתי, הוא מבחינתנו בעל רמת חשיבות גבוהה ביותר, תוך חודש ימים יהיה דוח, לא רוצה לומר איך הוא יהיה, אבל אני יכול לומר, את שמעת את הקטע הקטן של שתיים וחצי שורות שהקראתי והוא כבר מתוך הדברים האלה תוכלי ללמוד מה אנחנו עושים בעניין הזה.
מל פולישוק-בלוך: מתוך דבריך אדוני המבקר ומתוך הדברים שנאמרו כאן סביב השולחן, אפשר כבר היום להעריך מה יהיה בדוח.
מל פולישוק-בלוך: ומה שחברי רן כהן ואני אומרים, זה שאנחנו פונים לראש הממשלה ולשר הביטחון לדאוג לכך שעד שיפורסם הדוח, יש להם הזדמנות לתקן חלק מהליקויים.
מל פולישוק-בלוך: אחד הליקויים החמורים ביותר זה שהם לא מעבירים כספים כדי להגן על הילדים פה.
מל פולישוק-בלוך: זה מיגון חיים.
מל פולישוק-בלוך: אז אני עם כל הכבוד, הדוח הוא חשוב ביותר והוא יצליף בהם כהלכה אין ספק, ואם הוא יבוא בינואר כשהבחירות במרץ אז זה יהיה עוד חמור.
מל פולישוק-בלוך: ואני שמחה בכך כי אנשים צריכים לדעת מה הולך להיות פה.
מל פולישוק-בלוך: אני אומרת את זה שוב ושוב, ראש הממשלה צריך להבין שלא די להגיד שאנחנו נדאג לילדי שדרות, הוא צריך לבצע או לילדי הקיבוצים והסביבה והיישובים האחרים.
מל פולישוק-בלוך: הוא צריך לבצע ולבצע משמעו, להעביר כסף ולהעביר כסף בזמן, לא רק במלים.
מל פולישוק-בלוך: לכן אני מקבלת את מה שאומרת רן כהן ואני שותפה לגישה, אנחנו צריכים לדרוש, אנחנו צריכים גם ליידע את ראש הממשלה שלפי דברי המבקר בישיבה הזאת כדאי שהוא יידע שהדוח בהכנה, הדוח כמעט מוכן בעצם.
מל פולישוק-בלוך: הדוח מוכן וכדאי לו שכשיתפרסם הדוח שהוא יוכל לאזן את הדברים ולהגיד, הנה, זה כבר העברנו, זה כבר ביצענו.
מל פולישוק-בלוך: זה לא רק ברמה של עצה ידידותית אלא דרישה מהכנסת לבצע את מה שהוא צריך לעשות.
מיכה לינדנשראוס: יש לך ולחבר הכנסת רן כהן, תמיכה מלאה שלנו בעניין הזה של הפנייה.
מל פולישוק-בלוך: זה מה שאנחנו נעשה.
אלי מויאל: אבל צריך להגיד גם שבחים לאנשים שעוסקים במלאכה הזאת, פיקוד העורף ומשרד הביטחון עושים פה ימים כלילות, אנשים נאמנים שחיים את המקום הזה ורצים אתנו והם שומעים אותנו ובאים לפה ועונים לנו לטלפונים ב2- בלילה, אבל המגבלות הן כפי שתיארנו אותן, אבל האנשים באמת אנשים מופלאים שהעניין של הביטחון של הילדים שלנו ממש בנפשם.
אלי מויאל: וכל דרישה וכל בקשה מן הגורן ומן היקב אם צריך כאן.
מל פולישוק-בלוך: אבל צריך לסייע להם, צריך לתת להם את האמצעים לעשות את כל הדברים שהם הולכים לעשות.
אלי מויאל: או-קיי, אבל צריך להגיד שבחם של אנשים שעובדים בשטח שזה אנשי משרד הביטחון, אנשי פיקוד העורף שהם אנשים מופלאים ושעושים עבודה ישרה מאוד ונאמנה מאוד.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לומר לך שלפעמים אני, הרי כל יום אנחנו יושבים על כל מיני נושאים מדוחות המבקר, מנושאים אחרים שאנחנו רוצים שהמבקר יחקור ויבדוק ואני חושבת שזה מחזיק אותי שאני רואה אנשים נפלאים שיש לנו במדינת ישראל שלמרות המערכת, למרות מי שבצמרת של המערכת, מצליחים לעשות דברים, לפעמים אי אפשר להבין איך הם עושים את זה.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה באמת מה שמציל את המדינה פה ואנחנו רוצים לעזור להם לאותם אנשים לעשות את העבודה מה שמתחייבים.
מל פולישוק-בלוך: אדוני ממשרד הפנים, רצית להתייחס?
אבי הלר: משפט אחד, כל הדברים שראש העיר אמר הם לצערי הם נכונים וגם ממשרד ראש הממשלה.
אבי הלר: אותם 5 מיליון, יש הבטחה שלטונית ונכון יש איזשהו אקט פרוצדורלי והמסר שקיבלת אותו הוא נכון שהחשב מטעמי ביטחון ביקש את חוות הדעת של היועץ המשפטי של המשרד.
אבי הלר: כמו שאת קיבלת עדכון, גם אני ביקשתי ואני מאמין שתוך 24 שעות, 48 שעות הקרובות הכסף יועבר לעיריית שדרות ובזה תם ונשלם.
30694: אני רוצה רק להעיר הערה נוספת ושחשוב לציין שלגבי גנים יש תכנון ויודעים מה רוצים.
30694: לגבי בתי-ספר גם בעיר אצלנו אני יודע לכל כל בית הספר, ודאי לא התיכוניים, מתוכננים להיות מוגנים.
30694: זאת אומרת, אחת הסיבות של המחאה כמעט הייתי אומר שאין לה סיכוי של ההורים שלנו, בתיכון אצלנו וביסודי, זה שבעצם אין באופק אפילו קצה של פתרון.
30694: כלומר גם בתכנון, באותם 210 מיליון למעשה, הם שולחים את הילדים אלינו ומה שאנחנו יכולים להגיד, זה אנחנו מקווים שממשלת ישראל תצליח למנוע את השיגורים או שהם ייפלו לא עליהם.
30694: ואני חייב להגיד שזאת תחושה מאוד מסתכלת, מאוד לא פשוטה.
30694: אני יודע שאין פתרונות מלאים, אבל נראה לא סביר שלא יושקע שום דבר, למעט מיגוניות בטון כאלו מגעילות.
מל פולישוק-בלוך: קודם שאלתי, מנדי אולי אתה יודע, פורסם שבתע"ש מפתחים משהו מאוד מתקדם בנושא מיגון גגות.
מל פולישוק-בלוך: מישהו קישר את תע"ש ושדרות במקרה?
יעקב אור: ראיתי את הפרסום.
אלי מויאל: מלי, לנו אין say בנושא המיגון.
אלי מויאל: אנחנו לא מומחים לדברים, אנחנו מקבלים.
מל פולישוק-בלוך: אני לא אמרתי שאתה צריך להגיע, אני שואלת מידע כללי אולי מישהו היה אתכם בקשר?
אלי מויאל: היה לנו עם פיקוד העורף ומשרד הביטחון.
רן כהן: לסיכום, צריך להתווסף לו עוד שתי החלטות, לדעתי מאוד משמעותיות.
רן כהן: האחת, שחייבים באמת משרד הביטחון חייב להגיע למצב שבו יש תכנון מיגון לכל בתי הספר שעדיין אין להם תכנית.
רן כהן: מוסדות ציבור זה סוגיה אחרת, צריך לדון בזה בישיבות בין ראש העיר, בין ראש המועצה האזורית לבין משרד הביטחון.
רן כהן: אבל פה ההבטחה השלטונית היתה שמוסדות לימוד ימוגנו.
רן כהן: גם בית-ספר תיכון הוא מוסד לימוד של מדינת ישראל והאחריות היא עליה.
רן כהן: ולכן זה דרישה שניה.
רן כהן: הדרישה השלישית לדעתי שצריך להוסיף אותה כאן את העובדה שצריך לפנות לראש הממשלה שהנושא של התקציב לא יתפרס על שלוש שנים, אלא שזה יהיה בדיוק על תקופת הבניה.
רן כהן: אין פה זמן לחכות שכיתה כלשהי באיזה גן או גן איזשהו יהיה בשנת 2007 כי בגן הזה יכול ליפול חלילה קאסם או טיל איפה שהוא בשנת 2005 או בשנת 2006.
רן כהן: אין דבר כזה, לא קיים דבר כזה.
רן כהן: אם תקופת המיגון היא שישה חודשים, שמונה חודשים, זה צריך להיות גם תקופת התקצוב.
רן כהן: פה לא צריך לחכות שום דבר, אז יוציאו את השקל הזה, אבל ילד חלילה אם יהיה ירי, יישאר בחיים.
יוסף פנחס כהן: אם יורשה לי רק להוסיף כאן ולחדד כמה נקודות.
יוסף פנחס כהן: אני רוצה להוסיף עוד נושא מאוד חשוב שלא עלה כאן והועלה בפני משרד הביטחון, יש דרישה מאוד צודקת של תושבים כאן, דווקא בשכונות הותיקות של העיר, דירות צמודות קרקע שהוקמו לפני החוק שמחייבת הקמת מרחבים מוגנים ולא מדובר בהרבה יחידות דיור.
יוסף פנחס כהן: באנו כעירייה ודרשנו לבנות איזשהו מסלול סיוע מיוחד בדומה למה שהיה פעם בשיקום שכונות שלאפשר השתתפות של התושב עצמו עם הבנקים ועם משרד השיכון ועם משרד הביטחון כדי שההוצאה לא תהיה גדולה ולהסב חדר אחד בתוך דירה, כי המון דירות כאן נפגעו מקסאמים וזה היה ממש פיקוח נפש.
יוסף פנחס כהן: וביקשנו לבנות איזשהו מסלול כדי להסב חדרי מגורים יחידות בודדות בתוך דירת מגורים ולא מדובר בהרבה דירות.
רן כהן: אתה מדבר על הדירות הפרטיות או על הדירות הציבוריות?
יוסף פנחס כהן: על הפרטיות, מדובר בסך-הכל בכל העיר שדרות ב- 800 יחידות דיור שאין בהן ממד”ים בכלל וישנה סכנה רצינית ועד הרגע הזה משרדי הממשלה לא השכילו לשבת, לא משרד השיכון עם משרד הביטחון ולא האוצר עם שניהם.
רן כהן: מה קורה עם הביטחון בדיור הציבורי?
יוסף פנחס כהן: רק אם יורשה לי, מה שאמר כאן שר האוצר לא מזמן כשזה עלה בפניו זה שתושבי גילה אין להם פתרונות יותר טובים.
יוסף פנחס כהן: הוא אמר את זה כראש עיריית ירושלים לשעבר.
אלי מויאל: אבל צריך להוסיף עוד הערה, נדמה לי שפיקוד העורף קיבל על עצמו לעשות סקר.
יוסף פנחס כהן: סקר, אבל אין פתרון, אין בתאכלס שום תשובה.
יוסף פנחס כהן: לא רק זה אלא דאגנו, היתה פה בישיבה תושבת העיר שחטפה טיל קאסם בפגיעה ישירה בביתה בחודש תשיעי להריונה כרגע, באה לכאן לשר האוצר ואמרה לו, אני מצטט מילה במילה, "שיפצו לי את הבית יפה מאוד, הכל טוב ויפה, ממש החזירו לי הכל חדש, אבל אני חרדה לגור בבית.
יוסף פנחס כהן: כל התראה של "שחר אדום" מקפיצה אותי, אני רוצה לעזוב את העיר, כי אין לי חדר מוגן, אני בסך-הכל רוצה להקים חדר מוגן בתוך הבית".
יוסף פנחס כהן: דבר נוסף ואחרון שכדאי לומר אותו כאן לכל הנוכחים, כדאי שתדעו שעד 2001 אף אחד לא דמיין במחשבות שלו, גם לא המחשבות הכי זדוניות שטיל קאסם ייפול כאן בעיר שדרות וחשוב לדעת שעד 2003 ואלון יעיד על זה, אפילו מוקד עירוני לא היה בעיר כמו שהוא לא היה במועצה אזורית שער הנגב והיינו אנחנו שנלחמנו ממש מלחמת התשה מול משרד הביטחון.
יוסף פנחס כהן: שכנענו אותם להקים בשדרות מוקד ביטחוני, שהיום משום מה פתאום כולם רוצים לבקר בו ופתאום ראש עיריית כפר סבא וראש העיר ברמת השרון וכולם רוצים להקים מערכת התראה "שחר אדום" שפועלת מתוך אותו מוקד שעיריית שדרות במלחמה ממש עקובה מדם.
יוסף פנחס כהן: מה שאני רוצה לבוא ולומר לסיכום זה שצריך להבין שבסך-הכל בשנתיים הצלחנו פה להרים המון מערכות שהיום משמשות מודל ודוגמה ובאים פה ממש כמו אתר תיירות ללמוד מה זה “שחר אדום” ואיך פועלת מערכת ההתראה.
מל פולישוק-בלוך: מי עוד רוצה להוסיף?
מל פולישוק-בלוך: עוזי, רצית להתייחס למשהו?
30709: רציתי מילה, אני אורח כאן.
אלי מויאל: זה לא מדויק, עוזי הוא תושב המקום.
30709: ולא לצורכי מס.
30709: אני יכול לתרום תרומה אחת מניסיוני, הייתי סגן רמטכ"ל כשיצאנו מלבנון ועשינו את כל הקו הצפוני, אני גם הייתי אלוף פיקוד מרכז במשך כמעט שלוש שנים.
30709: יש קריטריון אחד שעובד מצוין והוא לעשות איזה שהיא השוואה, איזה שהיא פרופורציה בין מה עושים מבחינה ביטחונית לצבא לבין מה עושים מבחינה ביטחונית לאזרחים.
30709: יצאנו מלבנון זה הלך בשני מסלולים.
30709: הצבא היה לו תכנית איך הוא בונה מוצבים נגד מרגמות 120 מ"מ ומי שמכיר זה צריך הרבה מיגון לזה.
30709: לידם היה בית ילדים עם מיגון, איך החיילים קראו לזה, "נגד 20 מ"מ", זה שכבה של 2 ס"מ אפילו לא בטון, מן רביץ כזה .
30709: ולכן אנחנו עשינו, אני עשיתי ביוזמתי ואמרתי, תשמעו, אני עשיתי בשלומי את ההוצאות לצבא למען האמת.
30709: אמרתי, לא יבנו בשום מקום ליד מקום יישוב מתקן צבאי עם מיגון בצורה לא פרופורציונאלית לזה, אז בואו נחלק את כל הכסף שיש ונעשה שוויון.
30709: אותו דבר היה ביהודה ושומרון שהתחלנו עם ההסעות הממוגנות.
30709: היה מצב שקצין הביטחון, קצין אגמ"ר הפיקודי היה אוסף את כל הקצינים, את הרבש"ים (רכזי הביטחון השוטף) של היישובים והם היו מחכים לו כי הוא היה בא עם הרכב הממוגן מהפיקוד והם היו נוסעים עם המכוניות הרגילות שלהם לאותה פגישה.
30709: ברגע שאתה שם את הקריטריון הזה ותראו מי שנמצא בסיור, מי שנלחם, אז הוא צריך מיגון אחר.
30709: אני לא אומר שהכל יהיה אותו דבר.
30709: אבל ברגע ששמת קריטריון הזה גם את העניין התקציבי וגם את שאלת הסטנדרטים מה הגובה של המיגון, מקבלים פרופורציות נכונות לאיפה סדר העדיפות בחיים.
מל פולישוק-בלוך: תודה רבה וזה בדיוק מוביל אותי גם לסיכום, אלא אם כן מישהו רוצה לדבר.
מל פולישוק-בלוך: למחר יש לנו ישיבה מאוד חשובה על הכנת תקציב הביטחון.
אלי מויאל: מתי תתכוננו לבחירות עם הוועדה הזאת, תגידי לי.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להגיד לך, שאני ביקשתי היום להוציא מכתב ליושב-ראש הכנסת, אני אומרת זה כאן, המבקר בתחילת הישיבה דיבר על כך שאני חרוצה ואני ביקשתי במכתבי מיושב-ראש הכנסת שיקטין את התקופה של הפגרה של הכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה הפקרות שהכנסת יוצאת לפגרה שלושה חודשים לפני הבחירות.
מל פולישוק-בלוך: אם היה חודשיים זה היה מספיק, מי שצריך לעשות בחירות שיעשה בחירות, מי שיש לו עבודה בכנסת, שיעשה עבודה בכנסת.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהתפקיד שלי ושל חברי, כל חברינו בוועדה, הוא תפקיד מאוד חשוב ואיך אמר המבקר, המבקר מוקיע וגורם לשקיפות של השחיתות, אנחנו אחד הזרועות שעושים את זה ולכן התפקיד שלנו כל-כך חשוב.
מל פולישוק-בלוך: וזה שחיתות וזה ליקויים וזה מחדלים, איך אמרנו, גורם ל, תשמעו, על מה אנחנו מדברים פה על חיים של אנשים.
מל פולישוק-בלוך: ככה שאני בהחלט חושבת שזה לא בסדר שאנחנו כבר הגענו מפגרה ואנחנו יוצאים עוד לפגרה.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה ככה במאמר מוסגר.
מל פולישוק-בלוך: מחר אנחנו עוסקים בתהליכי קבלת החלטות של הכנת תקציב הביטחון.
מל פולישוק-בלוך: אתה דיברת על זה שיש קריטריונים שונים לחלוטין, אני אומרת לך, זה שתי מדינות.
מל פולישוק-בלוך: אתה יודע יותר ממני, יש שתי מדינות במדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: בעצם יש מדינה אחת, צה"ל ואנחנו הנספחים.
מל פולישוק-בלוך: וככה זה נראה התקציב גם.
מל פולישוק-בלוך: התקציב מועבר, אני פותחת פה פתח למחר אבל התקציב בהיקפים של מיליארדים מועבר בלי שכנסת ישראל יודעת בכלל מה מועבר.
מל פולישוק-בלוך: אז נכון שעושים את זה במנות של 90 מיליון כל פעם כי לא צריכים בפחות מזה, עד 90 מיליון לא צריכים אישור של אף גורם, לא בכנסת, לא ועדת כספים ולא שום גורם.
מל פולישוק-בלוך: אבל זה מצטבר במיליארדים.
מל פולישוק-בלוך: וכשהדברים נעשים בצורה כזאת אנחנו מקבלים החלטות שאין להן שום פרופורציה.
מל פולישוק-בלוך: ו- 210 מיליון לא מגיעים לאן שהם צריכים להגיע.
מל פולישוק-בלוך: אז ברוח הדברים האלה אני חושבת שיש כאן הפקרה של התושבים שזו כשלעצמה הפקרות שלטונית.
מל פולישוק-בלוך: אני חושבת כפי שדובר על החמישה מיליון, אני יודעת שאתה עושה מאמצים גדולים ואתה מקושר אישית עם כל מי שצריך לקבל החלטות, אבל אני יודעת כמה הם נלחצו במשרד הפנים, לפחות הגורמים שאנחנו דיברנו אתם העידו על כך שהם ידעו שיש היום ישיבה, הם ידעו שאנחנו יושבים וגם המבקר יושב כאן והיום שרי הממשלה ופקידים בכירים בממשלה יודעים שהם צריכים לדאוג ממבקר המדינה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו הזרוע של המבקר, הוא הזרוע שלנו, אני אומרת את זה יותר נכון.
מל פולישוק-בלוך: אבל העבודה המשותפת הזאת שמביאה לידי כך שמי שעושה את עבודתו שלא כשורה, צריך לתת את הדין והם די חוששים.
מל פולישוק-בלוך: ואם הם יודעים שהכסף צריך להגיע אז אני מבטיחה לך, כפי שאתה אמרת, הוא יגיע אבל רק בגלל שאנחנו מעלים את זה לאור היום שמישהו כאן לא עושה את העבודה.
מל פולישוק-בלוך: בוודאי ובוודאי שאנחנו נעשה את זה גם בנושא של המיגון.
מל פולישוק-בלוך: ולכן אנחנו נפנה במכתב עם הפירוט שחבר-הכנסת רן כהן הציע לראש הממשלה, לשר הביטחון, נדרוש מהם לקיים לאלתר את ההבטחה למיגון בתי הספר בראש ובראשונה, כל הצרכים הנוספים בהחלט כן.
מל פולישוק-בלוך: אני כן חושבת שההחלטה למגן קודם בתי ספר היא החלטה נכונה.
מל פולישוק-בלוך: כי כאן יש מצבור של ילדים במשך זמן יחסית ארוך, זה לא באים לאיזה אירוע במתנ"ס והולכים, הם נמצאים שם כמה שעות וצריכים למגן.
מל פולישוק-בלוך: אדוני המבקר, אתה רוצה להוסיף משהו?
מיכה לינדנשראוס: כן, אני רוצה לברך על הישיבה שהיתה כאן.
רן כהן: אולי ברשותך תוספת קצרצרה, ממש בחצי משפט בדיוק למסמך שאמרת אותו שהפניה צריכה להיות לראש הממשלה לבצע את זה עוד לפני שהדוח מתפרסם.
מל פולישוק-בלוך: כן, את זה אמרתי קודם לכן.
רן כהן: שיהיה לפחות שעות של עיון במועד.
מל פולישוק-בלוך: בהחלט, זה אנחנו נכתוב במכתב.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לכל שמי שטרח והגיע עד לכאן.
מל פולישוק-בלוך: הישיבה הרביעית היום במניין עוסקת בהשלמת ועדת המשנה לנושא בטחון, סחר חוץ וקשרי מסחר בינלאומיים.
מל פולישוק-בלוך: על סדר יומה של הוועדה נושאים כבדי משקל, אנחנו צריכים למלא את השורות, צריכים אנשים שיש להם ניסיון ורקע.
מל פולישוק-בלוך: ואני שמחה שחבר-הכנסת אילן לייבוביץ הסכים בטובו להצטרף לוועדה, כי הוא גם איש מילואים פעיל וזה חשוב לשמוע את מה שקורה בשטח.
מל פולישוק-בלוך: וגם יש לו ניסיון של שנתיים, אני חושבת, מוועדת חוץ וביטחון.
מל פולישוק-בלוך: ככה שהוא מביא גם מהכיוון הזה את הידע המצטבר שלו משם.
מל פולישוק-בלוך: ואני מביאה את זה להצבעה.
מל פולישוק-בלוך: הצבעה יש מישהו שמתנגד? לא.
מל פולישוק-בלוך: ובכן, ברוב קולות של שני חברי-כנסת.
מל פולישוק-בלוך: אני רוצה רק להוסיף שאני מצרה על כך שחברי הכנסת האחרים לא מצאו לנכון לבוא, אבל על-פי הפרוטוקול ועל-פי החוק אנחנו חייבים לעשות את זה ועשינו את זה עם שני חברי כנסת, אילן לייבוביץ ואנוכי.
מל פולישוק-בלוך: יש לך משהו להעיר?
אילן ליבוביץ: לא.
מל פולישוק-בלוך: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
מל פולישוק-בלוך: קיבלתי הרבה מאד חומר לקראת הישיבה הזאת וכנראה שיש לזה סיבה.
מל פולישוק-בלוך: אנחנו עוסקים היום בנושא כאוב, עתיד ים המלח ולא עברו.
מל פולישוק-בלוך: יש כאן ספרי הסטוריה על התנהלות הממשלה ביחס לים המלח, אבל אנחנו מדברים כרגע על עתיד ים המלח.
מל פולישוק-בלוך: אני מודה לכל מי שטרח ובא לישיבה הזאת ואני מתנצלת בפני כל מי שבא לישיבת כנסת כלשהי לדון בנושא זה פעמים רבות כל כך.
מל פולישוק-בלוך: אני אומרת את זה משום שאני נמצאת כאן במשכן פחות משלוש שנים וזאת הישיבה הרביעית או החמישית שאני עוסקת בנושא והייתי בעוד שניים-שלושה סיורים, אחד בכובעי כיושבת ראש ועדת מדע וטכנולוגיה, אחר כך כחברה בוועדת הכלכלה ועכשיו בוועדה לביקורת המדינה.
מל פולישוק-בלוך: לא בכדי הנושא הגיע לפתחו של מבקר המדינה מכיוון שהשתלשלות האירועים מראה שיש כאן מחדל אדיר של ממשלת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: חברי, חבר הכנסת זבולון אורלב, אני חושבת שזה בדיוק הזמן שבו צריכים לדרוש הטלת אחריות אישית גם על מחדלים, לא רק על שחיתויות.
מל פולישוק-בלוך: המחדל הנוכחי כל כך גדול והגזל כל כך גדול, כך שאני חושבת שהגיע הזמן לשים אצבע מאשימה על גורם מסוים, על אדם אחד או על מספר אנשים ולומר שהם אשמים.
מל פולישוק-בלוך: המחדל הוא רב תחומי ואני אתחיל מהגלובלי.
מל פולישוק-בלוך: זהו מקום שאין שני לו בכדור הארץ, זאת אחריות בפני עצמה כלפי המקום הכי נמוך בעולם.
מל פולישוק-בלוך: נתנו לנו למשמרת מקום ייחודי, איכותי ואנחנו מזלזלים בתפקיד שניתן לנו.
מל פולישוק-בלוך: אנשים מתפרנסים מהים הזה, יש חקלאים, יש יישובים, יש מפעלים, יש בתי מלון שמביאים הרבה כסף למדינת ישראל.
מל פולישוק-בלוך: אתם יודעים טוב מאד שקשה לחיות שם, חם שם, לא קל שם ולכן אין שם אוכלוסיה צפופה כפי שיש במקומות אחרים.
מל פולישוק-בלוך: לכן צריך להעריך את האנשים שטרחו והלכו לגור שם, זאת ציונות בפני עצמה.
מל פולישוק-בלוך: כשאני מסתכלת על כל מה שאנחנו עושים ושואלת למה לא מטפלים בנושא הזה כפי שהמציאות מחייבת, אין לי תשובה.
מל פולישוק-בלוך: אם יבוא מישהו ויאמר שיותר חשוב לתת לתושבי מדינת ישראל מים לחיות מאשר להציל את ים המלח אני אומר שאלה שטויות, משום שחוסר המים בים המלח הוא לא משמיים.
מל פולישוק-בלוך: נכון, השמיים עזרו, אבל זהו פרי מדיניות של מדינת ישראל לדורותיה על כל ממשלותיה.
מל פולישוק-בלוך: אי אפשר לומר – לא ידענו, כי לפי כל הפרוטוקולים מתריעים על זה כבר כל כך הרבה שנים, עשרות שנים, ובכל זאת בנו שם מפעלים ונתנו להם זכיון – זה נושא לדיון אחר – ובנו שם בתי מלון.
מל פולישוק-בלוך: מי נתן להם אישור להקים שם בתי מלון?
מל פולישוק-בלוך: לא צריך להיות חכם גדול כדי להבין מה הם תנאי השטח.
מל פולישוק-בלוך: מי שנתן זכיון ולא פתר את הבעיות ומי שנתן אישור לבנות מלון ולא פתר בעיות, אחראי למחדל.
מל פולישוק-בלוך: הוא גם יהיה האחראי אם, חס וחלילה, יקרה אסון, ואסון יקרה, זה ברור.
מל פולישוק-בלוך: לפני שנתיים אמרתי בערך את המשפטים האלה גם בשטח וגם בוועדות השונות ואני מבטיחה לכם ששום דבר לא ישתנה בשנה הקרובה.
מל פולישוק-בלוך: זאת אחריות של המשרד לאיכות הסביבה, בין השאר, וודאי אחריות של משרד התיירות, שהמלונות נמצאים באחריותו וודאי אחריות של משרד התעשיה וודאי אחריות של מי שאחראי על מנהל מקרקעי ישראל וודאי אחריות של האוצר, שדאג להפריט את המפעלים ולא דאג לכך שמישהו יממן את הנזק שהמפעלים יוצרים כי המפעלים עושים נזק.
מל פולישוק-בלוך: הם יוצרים שינוי אקולוגי בסביבה שעלול ליצור נזק.
מל פולישוק-בלוך: זאת ודאי אחריותו של משרד הפנים שאחראי על תכניות המתאר, שאפשר בנייה של בתי מלון.
מל פולישוק-בלוך: ומעל הכל זאת אחריותו של ראש הממשלה כי הוא המנצח הכללי על כל הקונצרט הלקוי והשגוי הזה.
מל פולישוק-בלוך: אף אחד לא יכול לחמוק מאשמה.
מל פולישוק-בלוך: ברשותו של חברי, חבר הכנסת אורלב, אני חושבת שאנחנו צריכים לצאת בדרישה למבקר המדינה לבדוק, לחקור ולהגיד מי אחראי.
מל פולישוק-בלוך: תנו לנו רשימת אנשים שאחראים באופן אישי למחדלים ואם הם לא יתקנו את המחדלים או יתחילו לפעול לתיקון המחדלים, יצטרכו לתת את הדין.
מל פולישוק-בלוך: די להתחבא מאחורי המילים: הם אחראים, יהיה בסדר, זה לא אני וכו'.
מל פולישוק-בלוך: אני לא מוכנה לקבל את זה יותר והגיע הזמן שפעם אחת ולתמיד יטיל מבקר המדינה אשמה על מי שאחראי למחדלים שם למעלה.
מל פולישוק-בלוך: מחדלים הם כמו פשע.
מל פולישוק-בלוך: לא צריך לעשות פשע, גם כשלא עושים משהו זה פשע.
זבולון אורלב: אני לא מכיר את פרטי העניין ואני מודה שלא הכנתי את כל שיעורי הבית כראוי לקראת הדיון.
זבולון אורלב: אני מודע באופן כללי למחדל הקשה שקיים שם, בו יד ימין מכה את יד שמאל ואין אחריות כוללת או ראייה כוללת לאינטרסים המובהקים שלנו.